1906] Nogle Meddelelser om Næbhvalen og Hvidfisken. 9 
var for Englænderne). Under Fangsttidens Begyndelse, eller om 
Vaaren, søges den helst omkr. 679? N. B., medens den da pleier at 
være sparsom længere mod Syd. 
Tøvrigt streifer Næbhvalen om i hele de af Golfstrømmen be- 
rørte Dele af Nordhavet, dog sjelden østenfor 159 østlig Længde. 
Ikke sjelden træffes de af Sælfangerne mellem 70 og 739 N. B,, 
saasnart disse ere komne ud af Isen efter Ungfangsten omkring 
Midten af April, og de kunne træffes mod Nor dlige op til 76* N. B,, 
eller omtrent paa Høiden af Beeren Eiland, men uden regulært at 
komme nærmere denne Ø, end 15" L. Ø. Leilighedsvis ere dog Indi- 
vider tagne endnu nordligere, under 77" N. B., eller vestenfor Spits- 
bergens Sydspids. | 
Da den undgaar Ismarkerne, der ere uberørte af det varme 
Golfvand, findes den sjeldnere vestenfor en Linie, der kan trækkes 
fra Jan Mayn over Islands Nordvest-K yst. | 
Et Aar fangedes dog adskillige Individer paa en Banke omtr. 
100 Kilom. vestenfor Jan Mayn; ifølge Capt. PEDERSEN ,tilhørte 
disse alle en Flok, der vare sorte overalt, og havde en eiendommelig 
tilspidset Rygfinne. De viste sig meget spage.* Sandsynligvis har 
dette været en Hjord, bestaaende alene eller hovedsageligt af yngre 
Hunner. | 
- Tilholdssted. Næbhvalen har sit Tilhold paa det dybere Vand 
hen under den store Isbarriére. Her finder den den rigeste Adgang 
til sin Føde, Cephalopoder og Sild. 
Isen selv synes den at undgaa. De dukke aldrig under Is- 
kanten; blive de anskudte nær denne, sætte de altid afsted mod 
aabent Vand, og træffe de under sin Færd paa et drivende Isflag, 
tage de altid behørig Afstand fra dette. Dog kan den undertiden 
træffes i de større aabne Canaler mellem Ismarkerne, hvis Vandets 
Temperatur her er over 0. 
Iøvrigt vexler, som bekjendt, Isbarriérens Beliggenhed noget i 
de forskjellige Aar, og hermed ogsaa Næbhvalens Tilholdssted. 
Enkelte Aar kan saaledes en Is-Kile strække sig langt ned nord- 
vest for Island; Hvalerne samle sig da ofte ved denne Kant, og 
Fangsten kan her blive heldig. 
Den Dybde, over hvilken Næbhvalen fornemmelig har sit Tilhold, er 
omkr. 1000 Favne (eller 1800 Meter). Dog kan den ogsaa undertiden 
træffes paa grundere Vand. Saaledes viser den sig ofte flokkevis 
paa Grunderne nær Færøerne og under Island, naar den har en Silde- 
