1899] En stenalders boplads paa Jæderen. 15 



andre lande, men benyttelsen vises klart nok af de tydelige mær- 

 ker efter brugen; de har tjent til at afslibo og glatte spidser, syle, 

 naale og andre mindre gjenstande sl træ, horn, ben og lignende 

 blødere stoffe, saaledes som endnu idag dette briiges ved træ- 

 arbeide. Materialet var let tilgjængeligt, da disse smaa lavaknolder 

 findes overalt paa stranden, rimeligvis stammende fra vulkanerne 

 paa Island. — Ogsaa slagstenene er af interesse, fordi de nu, naar 

 de fremkommer fra en dækket boplads, er sikre, medens tidligere 

 de paa overfladen fundne kun havde sandsynligheden for sig. 



Et særlig interessant spørgsmaal er det, hvordan forekomsten 

 af skiferpile af arktisk form skal forklares. Som det sees af den føl- 

 gende oldsagsbeskrivelse er der ved alle tre udgravninger paa 

 Holeheien fundet et saadant stykke, i alt saaledes tre skiferspidser, 

 der alle er afbildede paa side 18. Allerede tidligere er der fundet 

 skifersager paa flere af flintmarkerne paa Jæderen, men saalænge 

 de væsentlig kjendtes fra flintsamleres fund paa udækket overflade, 

 kunde de selvfølgelig ikke have den betydning som man nu rna a 

 tillægge dem.^) Ved de her beskrevne fund kan der ikke være 

 nogen tvivl om, at disse skifersager er samtidige med bopladsen, 

 der forøvrigt kun indeholder ting, der er godt kj endte fra lignende 

 ,. skandinaviske" findesteder længere i syd. Siden professor Rygh 

 i 1866 fremsatte sin saa vel begrundede teori om den arktiske 

 stenalder, er antallet af slige oldsager steget betydeligt ikke bare 

 i det nordenfjeldske, men ogsaa i den skandinaviske halvøs sydlige 

 dele. At disse „ arktiske" former forekommer sammen med de 

 „skandinaviske" paa jæderske bopladser, maa vel siges at være 

 temmelig overraskende. Men det eiendommeligste af de i senere 

 aar fremkomne fund, der vedkommer dette spørgsmaal, er vistnok 

 det gravfimd fra Gothem sogn paa Gotland, der er beskrevet af 

 rigsantikvar Hildebkand i Månadsbladet for 1887 sid. 110. Her 

 fandtes ved et skeiet ikke mindre end 8 — 9 skiferpile af arktisk 

 form foruden 1—2 benspidser af lignende type. Hvorvidt dette 

 fund, skal forklares derved, at øen Gotland ligger saa langt i øst 

 og saaledes muligens kan ha staaet i mer eller mindre tilfældig 



1) Fra Grude, imbo^aarden i øst fra Holeheien, eier Bergens museum en 

 skiferpil (B. M. 3021. Aarsberetn. for 1875. Sid. 4H), der opgives at være 

 fvmden 26 tommer (= 67.6 cm.) dybt i jorden, hvilket omtrent svarer til det 

 af mig- undersøgte kulturlags dybeste nivåa. ISe ogsaa ovenfor omtalte fund fra 

 Solesanden. 



