1899] Regalecus glesne, Ase. H 



Straalerne nærmest nakkestraalerne er paafaldencle smaa (fig. 3), 

 Iste dorsalstraale maalte saalecles 49 mm., 2den 41 mm., 3die 

 endog kun 30 mm.; men derpaa begynder straalerne igjen at vokse, 

 4de er 31 mm., 7de 43 ^mm., 12te 53 mm., 16de 61 mm., 25de 

 66 mm., 30te 75 mm. o. s. v. De længste dorsalstraaler maalte 

 85 mm. 



Dorsalens støttestraaler kunde tydeligt sees, især paa partiet 

 nærmest halespidsen. Som bekjendt er de i spidsen tvedelte. Hos 

 det her beskrevne eksemplar traadte imidlertid ikke denne tvede- 

 ling tydeligt frem, idet den ene gren som regel var ganske skjult. 

 Som det af fig. 1 vil fremgaa, var det derfor snarere, som om 

 hver af disse støttestraaler kun stod i forbindelse med en af dor- 

 salstraalerne, medens i virkeligheden hver af dem var forbunden 

 med to straaler. 



Huden er tæt granuleret. Granulationerne eller tuberklerne 

 tiltager i størrelse nedover mod bugsiden. Bedst udviklet er de 

 paa halepartiets bugside; her viser de sig som koniske, afstumpede 

 benknuder, der er indtil 4 mm. høi og 3 mm. bred ved basis. 

 Den egentlige halespids er dog ganske glat. Dette er ogsaa til- 

 fældet hos Alstadhaugeksemplaret og Seimstrandseksemplaret. Hos 

 det sidste er dog det glatte parti forholdsvis smalere end hos de 

 to øvrige. Hos Nordfjordeksemplaret kan forholdet desværre ikke 

 sees, da den yderste rand af halen mangler. 



I tarmkanalen fandtes en ubestemmelig hvid, grødagtig masse. 



Eksemplaret var en hun. Rognen var dog endnu ikke moden. 



Ovenfor sidelinjen taltes 6 længdebaand, der havde en bredde 

 af ca. 10 mm. De to første af disse længdebaand begynder oven- 

 for øiet, det tredie begynder ved sidelinjens begyndelse. Det 6te 

 længdebaand er ganske kort; det begynder noget foran analaab- 

 ningen og fors vinder igjen allerede ved denne. Det er det af 

 baandene, der^træder mindst skarpt frem. Kun to af længdebaan- 

 dene løber helt ud til halespidsen (fig. 1). Foran analaabningen 

 kunde ikkej noget længdebaand paavises nedenfor sidelinjen, derimod 

 findes der et.bagenfor. Det begynder ca. 320 mm. bagenfor anal- 

 aabningen og løber helt ud til halespidsen. Dette længdebaand 

 fremtræder ikke saa tydeligt og iøinefaldende^som de længere baand 

 ovenfor sidelinjen. 



Det maa forøvrigt bemerkes, at pa avtegningen er længdebaan- 

 dene for tydeligheds skyld blevne noget mere markerede end de i 

 virkeligheden er. LængdebaandetJ^nedenfor sidelinjen bør muligens 



