12 james A. G-rieg. [No. 3 



rettest betragtes som en fortsættelse af de to sidste, 5te og 6te 

 af baandene ovenfor. 



Baandenes farve er sølvhvid med et sterkt gyldent skjær, 

 medens mellemrummene er rent sølvhvide, Hancock og Embleton^) 

 har meget træffende sammenlignet denne farve med tinfolio. Paa 

 Seimstrandseksemplaret, som jeg ligeledes har havt anledmng til 

 at undersøge i frisk [tilstand, havde længdebaandene ligeledes en 

 gylden farve. I alkoholen gik den gyldne glans snart tabt, da 

 fik baandene en mere mat hvid farve. Ogsaa med hensyn til 

 granuleringen stemmer begge eksemplarer overens. Hos dem begge 

 er længdebaandene sparsommere forsynet med tuberkler end mel- 

 lemrummene, ligeledes er tuberklerne mindre. 



I literaturen findes angivet, at regalecus glesne er forsynet med 

 fire til seks sterkt vortede mørkebrune længdebaand (Collett, 

 Nilsson,^) Smitt, Lilljeboeg,^) Stuxberg,^) o. s. v.) Om disse 

 længdebaand yttrer imidlertid Smitt: ,,Troligt ar ock, att de 

 morkbruna, langsgående banden på kroppssidornas upphojnin- 

 gar, få sin farg genom slitning." Heri samstemmer jeg ganske; 

 jeg skulde nærmest antage, at de fleste om ikke alle mørkstribede 

 eksemplarer har været individer der delvis har tabt sin farve. En 

 sammenligning mellem de fire regaleker, som opbevares i Bergens 

 museum, synes endog at vise, at det ikke er de guldfarvede for- 

 holdsvis glatte længdebaand der faar en mørk brun farve, naar de 

 taber sin sølv- og guldglans, men at det er de rent sølvhvide mel- 

 lemrum, der blir mørke. 



I frisk tilstand kunde hverken hos Seimstrandseksemplaret 

 eller hos eksemplaret fra Goltesund seeS; at længdebaandene var 

 ophøiede. Først efterat individerne havde ligget en tid i alkohol, 

 optraadte ribberne, men det var kun de rent sølvhvide partier, 

 mellemrummene, der blev ophøiede, hvad der forøvrigt er ganske 

 naturligt, thi de kan ikke kontrahere sig saa let som de guldfar- 

 vede baand, da de indeholder flere og større benplader. Dette 

 taler end mere for min formodning, thi forfatternes mørkbrune 

 længdebaand beskrives netop som ophøiede.^) 



1) Hancock og Embleton: Account of a Ribbon Fish (Gymnetrus)^ tåken 

 off the coast af Northnmbeiiand ; Ann. Mag. Nat. Hist., ser. 2 vol. IV., 1849. 



^) Nilsson: Skandinavisk Fauna, 4de Delen, Fiskarna, pag. 169. 



^) LiLLJEBORG: Sveriges och Norges Fiskar, vol. I., pag. 475. 



*) Stuxberg: Sveriges och Norges Fiskar, pag. 336. 



^) Den ved Filey Banks i marts 1799 strandede regalek synes at have lignet 

 eksemplarerne fra Goltesund og Seimstranden, det heder nemlig om denne: 



