1899] Jordskjælv i Norge i 1899. 19 



Aftenblad*' fortæller, at nogle fiskere kom roende over en fjord, da 

 jordskjælvet indtraf. Sjøen kom i bevægelse, og baaden stoppede 

 op i farten med et pludseligt ryk. — • Ombord paa et dampskib 

 ved Laksevaag pr. Bergen føltes det, som naar der kastes anker 

 paa 30 — 40 favne vand; hele skibet dirrede fra for til agter. 



Hvad lydfænomenerne angaar, saa synes vistnok disse at have 

 været forskjellige, saaledes som det fremgaar af de ovenfor citerte 

 meddelelser, men det synes, som om de fleste samler sig om ,,lyd 

 som en rullende torden". Denne torden angives som oftest at 

 høres nedenfra jordens indre (underjordisk torden); men den angi- 

 ves ogsaa som fra Kuven i Os at høres som et tordenskrald lige- 

 over. I strøget omkring Bergen er lyden ofte sammenlignet med 

 lyd, der fremkommer ved eksplosion. En hel del har kun sam- 

 menhgnet lyden med en vogns rullen over frossen jord, et fjernt 

 sneskred eller lignende. Møllebestyrer Laesen i Bjørsvik har spe- 

 cielt fremhævet det skingrende ved lyden og i en hel del beret- 

 ninger fra Voss og nærmeste omegn berettes der om en sterk 

 knitrende lyd, som bragte folk til at tænke paa pibebrand. Et 

 ganske eiendommeligt fænomen er observeret i Hardanger. ,,Søn- 

 dre Bergenhus Folkeblad'' fortæller nemlig: ,,En familje hersteds 

 paastaar, at jordskjælvet efterfulgtes af en knitrende lyd, omtrent 

 som af eksploderende raketter, og at denne underlige lyd ved- 

 varede og gjentog sig med mellemrum i 2 — 3 timer. Familjen 

 holdt sig vaagen og hørte efter." 



Som jeg allerede tidligere under beliandlingen af tidsangivel- 

 serne har havt anledning at udvikle, maa spændingen i jordskor- 

 pen antages først og voldsomst at være udløst i trakterne omkring 

 Bergen, hvad særlig et mindre om aftenen den 30te januar ind- 

 truffet jordskjælv synes at antyde, o'g som desuden støttes ved, at 

 de tidligste tidsangivelser findes fra steder i og omkring byen, og 

 at den største intensitet, den dobbelt stødformige bevægelse og 

 flere efterfølgende mindre stød er karakteristisk for denne zone, 

 der, hvad der maaske ogsaa har nogen betydning, ligger omtrent 

 midt i det rystede felt. Umiddelbart efter er saa spændingen ud- 

 løst ogsaa over større strækninger, og langs de talri^ge svag- 

 hedslinjer i jordskorpen har saa bevægelsen forplantet sig til over- 

 fladen og udover mod feltets ydergrænser, hvor bevægelsen væsent- 

 lig synes at have været bølgeformig. Grundet den ringe tidsfor- 

 skjell som de paalidelige meddelelser viser, maa jordskjælvet saa 

 nogenlunde samtidig have været følt over det hele vestenfjeldske 



