10 H. Schetelig. [No. 5 



som disse lindes i trakterne straks syd for Yespestad, hvor der 

 netop ifølge dr. Reusch's beskrivelse lindes grønlige skifere med 

 lidet udpræget skifrighed. Jeg mener derfor, at man med sikker- 

 lied maa kunne gaa ud fra, at alle heromtalte bergarter skriver sig 

 fra omegnen. 



Ogsaa de forholdsvis mørke kvartsitiske bergart stykker, 1 ) synes 

 at hidrøre fra nærmeste omgivelser, idet saadanne haarde lag f. 

 eks. optræder i de grønne skifere i det søndenforliggende fjeld 

 Odne. 



En liden slibesten, 2 ) viste sig at beståa af et i graalig glim- 

 merskifer indleiret kvartslag. Saadanne glimmerskifere optræder i 

 et lidet belte tvært over Bømmeløen. I den sydlige del af dette 

 belte ligger Vespestadvaag. 



Det ligger da, som man ser, nærmest at antage, at materialet 

 i alle de ved Vespestad fundne stensager hidrører fra bergarter, 

 der staar i fast fjeld i findestedets umiddelbare nærhed." 



Jeg tror heller ikke, at man har indskrænket sig til at sanke 

 de forekommende løse stenstykker af de søgte bergarter, det synes 

 at modbevises ved mængden af den opbrugte sten, og man kunde 

 i saa fald neppe have skaffet sig saa jevnt godt materiale. Der 

 er nemlig paa denne boplads ophugget en ganske betydelig mængde 

 sten; alene af den ikke skifrede grønsten optaltes 600 — 800 styk- 

 ker affaldsflis for hver m. 2 af det undersøgte areal; dertil kommer 

 saa større blokker, emner og redskaber. Skifer og kvarts forekom 

 i lignende mængder; men paa grund af disse stenarters struktur 

 kan det vanskeligere paavises, om stykkerne er tilhugget i bestemt 

 hensigt. Jeg tror dog, at dette maa være tilfælde med stenbrok- 

 ker, som optoges af urørt leie sammen med utvilsomt arbeidede 

 grønstenstykker. Dette betydelige forbrug af sten tror jeg ogsaa 

 viser, at disse folk har søgt stenen i fast fjeld, en fremgangsmaade, 

 som naturligvis meget let kunde faa indpas, da vedkommende sten- 

 arter ligger aabent i dagen. 



Sin største betydning har dette fund derved, at det bedre end 

 noget tidligere fra Vestlandet viser den arbeidsmaade, som her blev 

 brugt ved kornede stenarter. Mange træk minder meget om tidli- 



*) Fundforteo-nelse C 36, D 6 og 7. Samme stenart har ogsaa andetsteds 

 været brugt som surrogat for flint. Se Aab. 78, s. 320 og 324. Pilespidser og 

 flekker fra Sæle og Hole, Klep pgd. B 3252 og 3288. 



2 ) Fundfortegnelsen C 32. 



