1901] Undersøo-elser over klipfiskesoppen. 13 



og' nu viser det sig ved en tilfældig undersøgelse, at en tynd hyfe- 

 traad i den lange tid langsomt har vokset ud, svulmet op og delt 

 sig i celler ligesom klipfiskesoppen i enkelte eksemplarer paa fisk, 

 men i mindre maalestok. 



Tager man klipfiskesoppen fra fugtig fisk. hvor den vokser 

 meget langsomt i store pakkeformede celleklumper (Pl. III A), og fører 

 den over i gelatine, hvor den vokser hurtig, viser det sig, at celle- 

 delingen er meget sparsom, i massekulturer oftest umulig at linde, 

 den skyder ud et langt, grenet, indfiltret mycel og fruktificerer rige- 

 ligt i løbet af 6 — 8 dage. Pl. III B. 



Klipfiskesoppens optræden i mycel og pakkeform er derefter 

 rent fakultativ, saaledes at enhver del af planten, spore, celle eller 

 hyfe, kan antage den ene eller den anden form alt efter forholdene 

 paa et hvilketsomhelst stadium af sin udvikling. 



Yed de dyrkningsforsøg, hvor temperaturen ikke har været 

 nævnt, er der arbeidet ved 25° C. Det er vistnok optimum. Sop- 

 pen vokser i temperaturer lige op til 35° C, og da foregaar væk- 

 sten som før nævnt væsenllig i form af celler og kortere krogede hyfer. 

 Yegetationen har ved denne temperatur et sygeligt vakuoliseret 

 udseende. Den naar dog ved rigelig udsæd frem til fruktifikation. 



Der har været reist spørgsmaal, om klipfiskesoppen fandtes 

 vildtvoksende ude i naturen i lighed med mange andre mugsoppe. 

 I betragtning af soppens forkjærlighed for salt kan vi vistnok gaa 

 ud fra, at dens forekomst i naturen er adskillig mere begrænset 

 end andre mugsoppes. Mængden .af frit forekommende naturlige 

 salte substrater er jo temmelig indskrænket; og naar hertil kom- 

 mer, at klipfiskesoppen ikke synes om overflødig fugtighed og fore- 

 trækker rolig stagnerende luft, er der liden sandsynlighed for at 

 træffe den vildtvoksende i fri luft. Den er heller ikke bundet til 

 noget bestemt naturligt substrat, men dens sporer, der vistnok for 

 det meste hidrører fra vegetationer paa saltet fisk eller kjød, kan 

 nok forefindes svævende om i luften. Jeg har i de hidtil udførte 

 luftanalyser ikke fundet klipfiskesoppen udenfor steder, hvor der 

 har boet folk: i byer, paa bondegaarde eller paa tørrepladse, hvor 

 tilstedeværelsen af et passende næringsmiddel begunstiger masseud- 

 vikling af soppen. Jeg har fundet dens sporer paa tang, men jeg 

 har ude i naturen hidtil ikke fundet nogen fuld udviklet vegetation 

 herpaa. De tilstedeværende sporer har først udviklet sig til synlige 

 vegetationer ved tangens henstand i lukkede glas. Det er en 

 plante, hvis hele væsen viser, at den er en hussop, som vi i lighed 



