1901] Undersøgelser over klipfiskesoppen. 15 



gen foregik uden deling af konidien. Fruktifikationen, som fandt 

 sted den ide dag, foregik som hos klipfiskesoppen ved afsnøring 

 af sporekjæder. PL IV 1 c. Den fuldt ndviklede vegetation er især 

 skuffende lig klipfiskesoppen selv i mikroskopet; det, som adskiller 

 den fra klipfiskesoppen, er de mindre dimensioner hos mycel og 

 sporer. Disse sidste maaler i gjennemsnit 2.3 — 2.5 |x, hos klip- 

 fiskesoppen varierer størrelsen mellem 3.5 og 4.5 |x. 



Sporestørrelsen hos tangsop b er ligesom hos klipfiskesoppen 

 variabel og vistnok meget afhængig af substratet. Tåget fra tangen 

 eller berget maaler sporerne mellem 2.3 — 2.8 |i i diameter. Mid- 

 delstørrelsen 2.5. Dyrket paa sterk saltholdig næringsbund blir 

 sporestørrelsen hos tangsop b mere ujevn; man træffer enkelte 

 sporer lige op til 3.8 ji, mens 3 er en meget almindelig stør- 

 relse og 2.8 jj. gjennemsnitsstørrelsen. Dyrket paa vørtergelatine, 

 hvor tangsop b vokser i brune vortede kolonier, blir sporerne lige- 

 ledes større og mere ujevne. En kultur fra Indgrip, der paa tan- 

 gen viste en meget jevn sporestørrelse af 2.4 ja, gav efter dyrkning 

 paa vørtergelatine en gjennemsnitsstørrelse af 3 \u Det samme har 

 været iagttaget med kulturer fra andre steder. 



Ligesom klipfiskesoppen vil den helst have salt næring, den 

 vokser frodig paa grød, der indeholder 30 % salt. Som regel 

 vokser den høist ugjerne paa saltfrit substrat, imidlertid gjør den 

 heri undertiden meget lunefulde og overraskende undtagelser. 



Paa 10 % saltholdig melgrød danner den runde, mere eller 

 mindre flade, undertiden regelmæssig kegleformede kolonier af en 

 lysebrun farve. Den optræder her med meget lidet mycel og over- 

 ordentlig rig fruktifikation. Væksten er meget hurtig, ved 25° C. 

 kan udviklingen være tilendebragt i løbet af 2 dage. 



I salt fiskesuppe vokser den i hvide fnuggede vegetationer. 



I ølvørter vokser tangsop b godt. I modsætning til klipfiske- 

 soppen, der her danner bundfald, udbreder den sig paa væskens 

 overflade i sammenflydende kupper med rig fruktifikation. 



Yed paralleldyrknmger af klipfiskesop og tangsop b paa 30 

 % saltholdig grød, hvor saltet hindres fra at udkrystalliseres ved 

 at luften i skaalen holdes mættet med fugtighed, træder forskjellen 

 mellem de to soppe tydelig frem. Der er adskillig lighed i vege- 

 tationernes ydre struktur. Overfladen er bølget, rynket og overdrys- 

 set af et løst pulver. Dette pulver — de afsnørede sporer — er 

 imidlertid langt grovere og har en mørkere farve hos klipfiskesoppsn 

 end hos tangsop b. Skjærer man i stromaet, er dette hos klipfiskesop- 



