Carl Fred. Kolderup. [No. 14 



11) 7de oktober kl. 9.56 e. m. Lurø i Helgeland. 



12) 7de — kl. 10.28 em. — =— 



13) 8de — kl. 11.25 e. m. —.— 

 1.4) 23de — kl. 5.45 e. m. Lofoten. 



15) 4de november kl. 2.05 f. m. Kristiania. 



16) 4de — kl. 12 V* e. m. Stord og vestenfor liggende øer. 



17) 9de — kl. 12 nat. Strøget omkring sydlige del af 



rigsgrænsen. 



18) 13de december kl. 7.40 f. m. Sunddalen, Nordmøre. 



19) 13de — kl. 8.10 f. m. Granvin, Hardanger. 



Naar man fordeler disse jordskjælv paa de forskjellige jord- 

 skjælvsstrøg, falder no. 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 10, 16 og 19 paa det 

 vestnorske jordskjælvsstrøg, no. 5, 6, 11, 12 og 13 paa det nord- 

 norske. No. 14 er følt i trakter, der grænser op til det nordnorske 

 strøg, medens no. 15, 17 og 18 er følt i dele af landet, der ialmin- 

 delighed ikke berøres af jordskjælv. No. 15 og 18 er ganske 

 lokale, no. 17 har uden tvil sit arnested paa den svenske side af 

 rigsgrænsen. 10, d. v. s. over halvparten af aarets jordskjælv, 

 falder altsaa paa det saakaldte vestnorske og 5 paa det nordnorske 

 jordskjælvsstrøg. Det synes saaledes, som ogsaa indeværende aars 

 jordskjælv maa kunne tåges til indtægt for theorien om de to store 

 jordskjælvsstrøg. Iaar har ingen jordskjælv været bemerket i det 

 lille, forsøgsvis som det sydnorske, udskilte jordskjælvsstrøg, der 

 omfatter den sydlige del af Kristianssands stift. 



Jordrystelsen 9de november antager jeg, som før nævnt, har 

 sit arnested et steds i Sverige, maaske i Vermeland; men jeg har 

 dog for faa oplysninger fra strøgene hinsides rigsgrænsen til at 

 kunne udtale mig noget nærmere herom. Antageligvis maa det 

 omhandlede jordskjælv nærmest sammenlignes med 1) Jordrystelse 

 paa Solør, østsiden af Kristianiafjord, Drammen 24de november 1823, 

 der ogsaa føltes over det mellemste Sverige, og som syntes at have 

 været sterkest i Vermeland. 2) Jordrystelse i Kris tianiaf jordens og 

 Venerns omgivelser 13de april 1851. Denne antoges dog at have 

 sit udgangspunkt i det østligste af Skagerak og føltes særlig sterkt 

 i Bohuslan og tilstødende dele af Smaalenene, hvorfra jeg iaar ingen 

 meddelelser har. Udbredelsen paa norsk territorium var dengang 

 meget større, idet rystelsen var merket i omtrent alle byer paa 

 Kristianiaf jordens vestside. 3) Jordrystelse i strøget Trysil — Drøbak 

 5te januar 1886, der ogsaa føltes i Vermeland. 



Af aarets jordrystelser er følgende 11 rent lokale: 1, 2, 3, 4, 



