30 Jens Holmboe. 
20%, Tulipa sylvestris dens rette Kiendemerke er, at filamenta 
neden til ere lødne. Naar de kommer i en Have saa forøge de sig 
uendelig. De lugte temmelig vel, og kan Rødderne ædes. 
53%”. Ornithogalum luteum kommer tidlig om Vaaren helst i 
Kaal-Senger. Deres Løg er stoer som en Nød hvilke og kan ædes. 
49%. Antherieum ossifragum voxer paa Sidlænte Steder hvor 
lavt Græs er. At Beenene blive bløde av dem er ey sandt. Naar 
Kreaturene æde den saa faaer de hectique. Faar kan ey haves der 
«den voxer, uden at den stenges ind. Den har en fræn Lugt, hvil- 
ket tilkiendegiver at den har noget virulent i sig. 
59%. Asparagus officinalis voxer vild i flyve Sanden. 
69%.  Convallaria majalis Blomstrene lugte, men de ere giftige. 
In morbis nervorum bruges Brendeviin av dem. 
20%.  Polygonatum voxer i Klipperne, i dyr Tid har de malet 
Meel av Rødderne. | 
79%. Acorus Calamus voxer aldeles som iris, staaer altid i Vand. 
Naar man gnuger Bladene saa lugte de refraichant men endnu 
meere Roden. Den kan giøre samme Tieneste som Ingefær. 
6. Juncus conglomeratus i Kanterne paa Myrer. Hvor den 
staaer er vist Vand under. Marven bruges til Lamper. 
99%, Berberis vulgaris et Træe som i senere Tider har faaet 
jus civitatis hos os kommet fra Africa. Det har ey Navn hos 
Romerne. 'Taggerne ere de Blade som skal komme næste Aar. 
Blommen har 6 petala, og i Bunden ved hvert petalum ? Gryn, 
som sile ud Honning, naar den røres der nede ved dem saa bevæger 
filamenta sig, slaae til og kaste pollen fra sig. Den er ypperlig 
til Hekker. Bærene ere meget suure. Deres Moos er det beste i 
hidsige febrer. Træet er guult som om det var tingeret med Safran. 
Trigynia. 
10". Rumex aquaticus har i seenere Tider faaet stoert Navn 
av sin Kraft til at curere suure Been, Colden berettede Arch: v. 
Linné at de Vilde bruge at drikke decoct av Roden hver Dag og 
at legge den stødt paa Beenet. 
20, Acetosa. Den Ryske og Spanske Syren ere varieteter. 
Den i Lapske Fieldene er den samme differerefr] kun til Størrelsen. 
119, Triglochim marittmum. Naar man vil have Oxer ret 
feede, saa skal man sætte Kreaturene paa det Sted hvor denne — 
voxer, da de derav blive meget feede. | 
