1910] Linnés botaniske . Prælectiones privatissimæ" 1770. 51 
69% Lathyrus pratensis er et av de beste Høeslag i Engerne, 
men vil ey gierne voxe uden tæt ved Gierds Gaarder. 
79%. Vieia Cracea er høy som en Karl i vore Rug Agrer, og 
forderver meget Sæden. Den ædes begierlig av Boeskapen og især 
av Hester. Intet Græs Slag var bedre om den allene kunde staae 
paa Engen men der bliver den neppe 1 Alen høy. 
2%  Satiwa blander sig meget i Agrene med Sæden, og giør 
Meelet brunt. Den beste Maade at faae den skilt fra Sæden er 
at brede den ud paa Lagen og lade Duer rense den; thi saa lenge 
der er noget av denne plukker de. I Skaane og Tyskland saaes 
heele Agrer av denne for Hester, og slaaes av 2 å 3 Ganger om 
Aaret, uden at lade Frøet moedne. Hesterne bliver herav feedere 
end av. noget andet, men faaer de alt for meget saa siges de at 
blive blinde. 
S'”. Ervium [siel] hirsutum det værste Ugræs i Smaalenske 
Agrene. 
9, Trifolium melil. officimnalis er biennis, voxer høyere end 
en Karl. Lugter som Honning helst siden den er bleven tørred, 
det siges at Bien elsker den. 
2”. Repens er den beste Urt vi eye paa Betes Markerne. 
39%, Pratense er den beste til Høe i Engerne, hvor fore den 
og saaes paa Agrene, naar den skal legges til Eng, og er recom- 
menderet av alle ceconomer. 
4”. Hybridum over gaaer alle trifolier, endskiønt at ingen taler 
om den. thi den er nyeligen bleven bekant giennem Michelio, og om 
jeg ey bedrager mig indkommen fra Orienten i seenere Tider. Voxer 
promiscue tæt ved Veyer paa Ager Rener ved Diger. Den bliver 
større froligere |[sic!] end Tyrifol: pratense, den elsker helst Mergel 
Leer. 
5”. Agrarum 69, Spadiceum voxer som 2de Systrer, og pryde 
høylænte Agrer blant Løv Træerne. 
109. Lotus corniculatus er og et av de beste Høe Slag. 
11". Medicago faleata (Limnæi Høe Frøe). Udlendinger skryde 
av sit Lucern, og saint foin, som begge fordrer Kalkjord i sær saint 
foin, og i hvor meget Frøe de end har forskrevet hid, har det dog 
aldrig lykkedes for dem. Denne fulcata er Syster til Lucernet, men 
den voxer ey ræt op, uden Stilkerne ligge mest i Kul en Alen 
lange eller meere. Det er den fornemste som vore Oeconomer i vore 
Orter skal vindlegge sig om, men om den skal komme fort, bør 
nøye observeres dens matale neml: 19 faaer ey voxe der mindste 
