pr 
1910] Linnés botaniske ,.Prælectiunes privatissimæ" 1770. 53 
den siden som Sallad. Den driver wrinen hvorfore Hollenderne ey 
gierne giver sine Børn den om Aftenen, paa det de ey maae pisse 
i Sengen. 
20%. Autumnale merkes neppe førend man har afslaget det 
andre Høet, da den pryder Siderne paa Veyerne, og næsten overalt. 
Roden er avbiden ligesom paa succisa, plantago lanceolata, primula 
veris, og Valeriana officinalis. 
59. Hieracium pilosella og 29 auriceula de Hoiudefete Væxter. 
Ved Roden findes undertiden Coceus polomicus. 
3”. Umbellatum det er neppe 20 Aar siden man lærde med 
denne tørred at farve guult, som med Reseda luteola. og sige de 
som har forsøgt den at Farven overgaaer luteola. 
69%.  Crepis tectorum Den almindeligste Urt paa vore Huus Tag. 
De som ey [kiende] pappum troe ey at hun kan flyve did. Jeg har 
ey fundet nogen Urt som Botamici havt større Vanskelighed med, 
at skille fra andre species, thi den er polymorpha og sig selv ulig 
paa differente Steder. Den skilles fra crepis bienmis der (med) ey 
er skarp fra crepis Dioscoridis dermed at Blomsterne ey ere røde 
under, | 
79. Hypochæris maculatt mange Urter ædes av Boeskapen 
naar de er tørrede, hvilke ey smages naar de ere færske. Jeg 
kiender kun 2de som giør tvert imod, denne som ædes færsk med 
Begierlighed av Hestene men ey tør og Iunecus capitalis av Svinene. 
8".  Lapsana communis et slemt Ugræs i Haver, og undertiden 
blant Sæden; thi jeg har seet en Ager hvor Lapsana havde for- 
gaaet alt Kornet, men aldrig seet nogen Oeconom som nævnt derom. 
9%, Cichorium intybus voxer paa Sletterne i Skaane tæt ved 
Veyerne, med sine herlige Blomster. OCichorium hortense er kun en 
varietet av denne, som giennem cultur blevet [mindre] skarp, og 
mindre stikkende til Rødderne, større og til Smagen mindre besk. 
Underligt at Culturen kan giøre av de grumme Vild Svin tamme 
Svin, av Ur Oxer sagtmodige, og ligesaa i Urterne. GCichorii Rødder 
som bruges paa AÅpotequet skulde tages av de vilde, men for Kiøket 
allene av de tamme; thi ellers ere de for nedrige og bør mhumeres, 
første de springe ud om Vaaren. 
109, Arcticeum Lappa en artig Væxt med sine calyces reeurvi. 
Man bruger at giøre dem hvide og kaste efter Flæddermuus. Det 
er besynderlig at denne sprager i Ilden ligesom frangula. Hvad 
mon Aarsagen er hertil. 
119. Nerratula tinctoria voxer i Sidlænte Enger, bruges til 
