1910] Linnés botaniske ,Prælectiones privattissimæ" 1770. 25 
Blomster; thi den første Dagen er de heelt røde, og andre Dagen 
blaae. 
49%. Cymoglæssum officinale Roden bruges paa nogle Steder at 
koges og tvætte Børn med for Luus. | 
5”. Pulmonaria offieinalis voxer 1 Skygge. Den har ligesom 
Ånchusa røde og blaae Blomster. Den som seer Urten om Vaaren, 
og siden efter St. Hans Dag, skal ey gisse at den er samme Urt; 
thi Bladene som kommer om Vaaren ere smale og lange, men efter 
St. Hans Dag kommer andre Blad av Roden som see ud som Hierter. 
Den observation som Gmelin har in act: petropol: at Urten giver meere 
Aske end nogen anden, er værd for en physicus at eftersee Aar- 
sagen. 
69%. Symphytum officinale voxer hos os gandske let, helst in 
 doeis ruderatis. Den har meere mucilago i sig end nogen anden. 
Da de først fik angoliske Geeder til Sverrige (hvilke give det rette 
Camel Garn) saa kunde de ey ret spinde det; thi det vilde ey 
henge ret tilsammens, hvorfore Alstromer skikkede ud en Mand in 
loeo natale, som skulde see efter paa hvad maade det handteredes 
av Indbyggerne. Der tager de Roden av borago orientalis, som er 
av samme Egenskab og dennes nærmeste Slægt. Med Decoctet av 
denne fæste de Traaerne, men da denne ey findes i Haverne, saa 
 tages denne som har aldeles samme Egenskab. 
79. Asperugo procumbens en anmnuel Urt ved Dyngstokker og 
Gaarder. Den qvæler alle andre Urter omkring sig. 
89, Laycopsis arvensis et almindeligt Ukrud og paa mange 
Steder meget uleyligt for Kornet. | 
9. Echium vulgare. Jeg veed ey om nogen Blomster er saa 
angenem for Bier som denne og Verbascum. Den som har Bieku- 
ber bør saae den paa tørre skarpe Bakker, og tæt ved Veyerne, hvor 
den ey allene pryder med sine høye blaae Blomster, men og giør 
Stædet behageligt ved Biernes Surrende. Den skal saaes 2 Aar i 
Rad; thi den bærer ey Blomster første Aaret. | 
10". Primula veris; mange see primula men faae har lugtet 
dens angenemme Rod. Bladene tiene til grøn Kaal om Vaaren, 
Corollæ lagde i Viin, helst i Rød er meget refraicherende, næsten 
som Pimpinella. Den blommer paa den behageligste Tid om Vaaren. 
29%. Farmosa. Dens rætte Sted er Fieldene. Den er saa 
smuk, som uduelig for Oeconomer. Den giver Jordmanden tilkiende, 
at det er en ferra dumnata som ey kan opbruges til nogen Ting. 
