1910] Linnes botaniske ,Prælectiones privatissimæ" 1770 23 
største Spenstighed, men det bliver ey tykkere end Armen. Bærene 
foragtes, de har en Kierne i sig som har 2? Rum. 
29%. herbacea en av de rareste Urter i Verden, Scandimavea, 
allene forbeholden. OClusius fik den først fra Norge, hvorved den 
blev bekant for Botanici. Men dens genius eller Blomme har ingen 
forstaaet førend Dillenius ved Aar 1733. Det er en Urt neppe et 
quarter høy har allene 2 Grener. Det er sælsynt i Verden, at 
blant Træer faae Urter som med Stilken er annuelle. Denne viser 
tydeligen, at ingen Deeling gives imellem Træe og Urter. Blommen 
er besynderlig med sine sorte petala; thi sorte Blommer ere rare, 
og med sit store hvide involuerum meget større end de indre Blom- 
mer. Bærene ere større end vitis ideæ, uden paa røde, inden lyse, 
vandagtige, søde, løse og noget fatuæ, hvorfore de ædes allene av 
smaae Børn. De vil staae i haard Jord med Skygge, der Kulden 
sent gaaer bort. De voxer meget i Nordland og Smålen ey i Skaane. 
Om jeg forstaaer ret saa taaler de ey Leer Jord. 
69%. Trapa natans voxer baade i Indierne og Furopa, men kun 
paa et Sted i Sverrige, er en underlig Urt. Frugten er stoer som 
en Valdnød,-og kaldes i Venedig Jesuiter Nødden, de sælges der 
paa Torvet som andre Nødder, har 4 massive Tagger som staae i 
Kors mod hverandre og noget tilbagebøyet som et Anker, til hvilket 
de og tiener, thi Urten tager ey Rod, uden voxer op med en traalig 
Stengel, og faaer udi superficies sine Blad, hvilke har en hul petiolus 
og convez hvorved de flyde, og ved Roden ligger det haarde Nødder- 
Skal som et Anker og forhindrer at den ey skal flyde op. Bladene 
ligner nympheæ. Den voxer i Dammer og bør plantes der. Den 
smager næsten som Valdnødder. 
79. Alchemilla vulgaris staaer hver Morgen med meere op- 
rettede Blad, at Duggen samles i dem, hvilken] Dug Pigerne samle 
for at tvætte Ansigtet dermed at de skal faae fiin Hud; thi al Dug 
'er sapponacet. De Gamle Alchimister brugte den til Guldmageri; 
men er iblandt artes deperditos, som vi lykkelig kan undvære. 
Digynia. 
8%,  Cuscuta europæat. Den som har Humle Gaarde og Liin- 
Agrer, kan ey andet end kiende den. Det er den underligste Urt 
av dem som findes hos os 1" derved at den ey har mindste Rod 
eller byder [sic!] til at slaae ned i Jorden naar den kommer av Frøet, 
uden coreulum ligger i Frøet, uden OCotyledones, spiralt, retter sig 
