1910] Linnés botaniske ,Prælectiones privatissimæ" 1770. 15 
den lille primula veris vise en oecomom hvor loea uliginosa ere. 
Locus uliginosus er det hvor Vandet staar under Jorden og surner 
hvorav hender, at ingen Væxter voxer der høye, uden alt smaat og 
sterilt. Ingen oecomom kan curere saadan Jord, og den bedrager sig, 
som anlegger der Ager, thi skiønt han giør Diger saa er det dog 
forgieves; thi derav bliver en frys-Jord og aldrig sædesbærende, ey 
heller hielper det at saa Græs her, men vel disse 2de. 
39%. Locusta er annuel, voxer paa tørre Bakker, nogle saae den 
i Haver, den bør saaes i August Maaned, at Bladene kan faae voxe 
op om Høsten, paa tørre Steder, ellers raadner den bort. Bladene 
staae grønne om Vaaren, naar Sneen [gaaer] bort da Bladene bruges 
til Sallad, og er den beste dertil, |— —] av hvert bliver 2de Planter. 
29%. Iris palustris har prægtige Blomster, og voxer helst ved 
Kildespring og Aabredder. Den forøger sig med Roden. Krea- 
turene æde Bladene, naar de blive tørrede. 
3".  Schoenus mariscus voxer som stoer Star, men Bladerne 
ere saa skarpe paa Kanten, ved smaae usynlige Tagger, hvilke ere 
saa skarpe, at man kan skiære Henderne forderve[t| paa sig. Paa 
Gotland bruges den til Senghalm, og til at tække Tag med; thi 
den varer længe. De berge den og om Høsten til Føde for Kørene. 
I staaende Kiærr er ofte smaae Søer eller stagna uden Bund, dem kan 
[man] meget snart faae til Fen [sie!] ved at plante omtrent 10 ved 
Kanten, da den inden nogle Aar voxer tilsammens som en grøn Eng, 
saa at man uden Frygt kan kiøre derover med Vogn, saa tæt flette 
Rødderne tilsammens, en Egenskab som ingen Væxt i heele Na- 
turen har. Insulæ natantes komme av denne. De andre Schæni 
ere smaae Græs som voxe i Myrer. 
49, Scirpus palustris voxer i alle Kiærer og ved alle Søestrander, 
især der hvor Leere er, og forøger sig meget. Voxer sielden meer 
end paa */- Alens dyb, der man seer med hvilken forskrækkelig Be- 
øjerlighed Svinene vade ud for at æde den, men i hvor behagelig 
den er raae, saa smage de hverken Roden eller Bladene tørre. 
20%. Cæspitosa er værd for en Oecomom at kiendes, man veed 
at alle Myrer bestaaer av Tuer, som ligge i Dy og udi Myrer er 
ey andet end Frys Jord (d: er hvor alle Rødder løftes op om Vaaren 
av Kulden), hver Tue bestaaer mest av denne, som paa en for- 
underlig Maade forøger sig med Roden, hvilken bestaar av lange 
og bruune squamæ, som ere rudimenta til dens Blad, eller snart 
sagt dens rætte Blad, som voxe alternatim op, pæste Aar slaaer 
den Rødder ud ovenfore saaledes voxe de altid til des de voxe 
