1910] Linnés botaniske ,Prælectiones privatissimæ" 1770. 
hem 
SV) 
og levede over 80 Aar. Den skal tages i1t loco sto, voxer I Skover, 
Bakker, ey gierne paa Enger, men allerfrodigst voxer den paa 
Svedge-Land, hvorfore den der er mere evident. Den har en Viin 
Lugt, naar den er tørred skakes den, at Jorden falder av. 
40 59%,  Anagallis Vtica og beceabunga voxe som 2de Systre ved 
Diger og Kilder. Anagallis voxer ræt op, og har folia lamceoluta, 
beeeabunga ligger i Kuld og har folia ovata. Amnagallis er mmnuel 
kunde vel have samme Kraft som beceabunga, men som den voxer 
mest allene saa bruges den ey, men beccabumngåa staaer i Kiær, 
Diger, og Kilderander hvor Vandet ey fryser om Vinteren, og fylder 
heele Bakken. Den er grøn heele Vinteren. Om Vinteren faaes 
ey Sallade, men dennes Blad kan ædes, og har samme Smag og 
Nytte som Sallad. Stahlianerne som foregive, at den har en saa 
besynderlig Kraft, burde selv æde et Fad derav, de skulde da læt 
see, at den ey ere meere end Sallad. 
69%. Chamædrys skilles læt fra hverandre ved det at Stilken 
har 2? Rader, en paa hver Side, som ere lodne. Voxer mest paa. 
Kirke-Gaarder, og i Æble-Haver. De har mod veronica offiemnal. 
at den er for meget adstringerende, og altsaa ey saa delicat, der- 
fore kan denne tages i Steden, og hvortil den i sær recommenderes 
i acta Berolinen. 
79 89,  Agrestis og arvensis. De almindeligste Udkrud i Kiøks- 
Haver. Vil man have en Kiøks-Have i ret Stand, bør den luges 
2 Gange om Aaret fra alt Ukrud, saa har man Fred for det næsten 
13 Aar. 
4. Pimqwicula vulgaris voxer paa de Steder som aldrig bliver 
tørre, men dog saa at Vandet aldrig staaer over, meget almindelig 
i Fieldene, altid paa saadanne Steder hvor ey høyt Græs er, og 
der hvor Frosten ey skader dem ved det at Kulden gaaer bort paa. 
engang. Blommen seer ud som violer med en lang Spurre. Den 
er rar udom Lands. Ingen Urt i Verden har saa underlige Blad, 
de ere stedse lige som oversmurgde med OQlie, men denne Olie er 
veritabel Slim; "Thi det kan drages ud i lange Traaer. I heele 
Nordland alt oven for Gefle i Sverrige, bruges den til tæt Melk. 
Man seer om Sommeren, at naar Melken sættes til at lopne bliver 
næsten halve Deelen Vasle med Bubler under Fløden, som faaer 
en ubehagelig Smag. De siger at Melken surner for hastigt, mod 
dette er Pingwuicula souveraimt, thi Melken bliver fastere, faaer an- 
genemmere Smag, og næsten ingen Valle. Der tages kun 30 Blad og 
legges paa Salen slaaer saa Speen varm Melk paa, da derefter bliver 
