12 Ji ens Holmboe. 
Kulden, men den bør staae i Gruusagtig Jord blandet med lidet 
Muld. Ingen prydelig Have kan være denne foruden, og er ingen 
saa tienlig til Hækker, som denne og buxus ærborea, thi den lader 
cy alleneste klippe sig heelt tæt, uden og.i alle de former man vil, 
som Hollenderne best viide at exequere. Alle som faae tyk Stam 
due ey med Tiden til Hækker, men denne gaaer aldrig til Træe, 
bliver i det høyeste høy som en Karl. Den propageres sielden med 
Bær, uden naar man sætter den om, saa rive den sønder ved Roden, - 
saa at lidet av Roden kommer at hænge ved Qvisten, hvilket saa- 
ledes plantes om Vaaren førend Løvet slaaer ud, bør ey plantes i 
Skygge. Om Vaaren viiser den sine hvide Blommer, og om Høsten 
sorte Bær, hvorav Virgilius siger alba ligustra cadunt etc. hvilket 
man siger om den som tager et smukt Fruentimmer, som tilsist 
bliver hæslig. Endeel paastaaer at Verg: vaceimfija migra er det 
samme som vor Vaceinitum myrtillus, men de har været Botamices 
iynari. De har i sig en rød bruun Saft med hvilken de male Kort. 
I Italien legger de Bærene i rød Viin for at saturere Farven. 
20%, OCweæa herav ere 2de species, Lutetiana hvilken er høy 
som en Karl og voxser ræt op. 
20%. Alpina som sielden er meer end et Spand lang, og ligger 
næsten i Kull. De ere besynderlige derved at de har et Frøe, og | 
i det Frøe 2 Kierner. Lutetiana voxer ey gierne uden imellem 
høye Træe, allerhelst i Bøz-Skov, hvor den voxer tyk som Hampe, 
alpma skal vel staae i Skygge, men paa aabent Felt, og er ey 
værd at plante for Kreaturerne. 
3". Veromiea maritima har mest 3 Blad ved hvert Leed, 
voxer ved Klipperne ved Havet til en Alens Høyd. 
20%. Spicata er værd at saaes in glabretis, om der er Bakke eller 
tørre Felt hvor ey andet næsten vil voxe uden festuca ovina der ingen 
Træe er (glabreta er der hvor alle Urter visner om Vaaren) mod 
Høst Tiden komer den første i Blomme, og bedækker Feltet med 
blaae Farve, Bier og andre Insecter surre da i dem hvilket ey giør 
lidet til Stedets Behagelighed. 
39%, Officinalis om hvilken Franzii Veronica theizans er skreven. | 
Han berømte den som fornemste succedaneum 1 stæden for Thee. 
Naar man bliver vant dermed saa er jeg vis paa at den smager | 
ligesaa god som 'Thee, men er meget meere stiptiea, og da Thee 
slapper saa styrker denne. En Præst i Smaaland 40 Aar gammel, 
som hostede og darrede contimuerligen, alle sagde at havde Lunge- 
sot, han drak ey anden Thee end denne efter Franzii Anledning, — 
