8 | Harry Pett. 
holdt sig i Norge.') Det har ogsaa hele det romanske præg, flottere 
og rikere end Stadarholsboken. Her er en række vakre kombina- — 
tioner og flere har lang levetid, like ned i den gudbrandsdalske 
ornamentik kan enkelte av motiverne gjenfindes. Men den nyere 
mere moderne gotiske kunst som den formede sig i Norge har 
nok paavirket vor islænder, mens han var herover. Et initial fra 
blad 84, som ligger over den 
gamle ranke (fig. 3), viser 
dog den 12. aarh. stilfølelse, 
man vil næsten si nordisk 
særpræget. — 
Med gotiken brøt saa figur- 
stilen sterkere og sterkere 
ind i Norge. Likesom den 
romanske stil, som hersker 
i en række islandske manu- 
skripter, hos os er bevaret 
i et andet materiale, nemlig 
i vore stavkirkeportaler, 
saaledes kan denne maler- 
kunst hos os studeres i en 
række bevarte antemensaler. 
Her vil stilens bevægelser 
følges fra unggotik over i 
høigotik og videre over i de 
senere former. Det samme 
skal vi nu gjenfinde i de 
islandske manuskripter, til- 
dels i meget sene utslag, 
| saaledes at stilens ælde skim- 
Fig. 4. Kristus eller Gud Fader fra Ordo eccle- tes uklart, idet senere smak k 
siastici. 13. aarh. A.M. 479 4to. Forf. fot. likesom har utvisket det op- 
rindelige præg. At disse 
paa en maate danner gjenskinnet av stilen i Norge er tydelig. Det 
sterkeste stilpræg har en sittende skikkelse med verdenskugleni venstre — 
haand, den høire hævet til velsignelse (fig. 4) paa bl. 59 A. M. 679 
4to. Figuren med den livlige drapperibehandling, alle de mange 
- 
i 
$ 
k 
I 
kJ 
+38 
Z 
ard 
ar 
3) Codex Frisianus. Utg.av C.R. UNGERr, forord. Storm: Snorre Sturlaso: 1 
historieskrivning. Kbh. 1873. S. 210. på 
