12 Harry Fett. — 0 : 
dende sig utover paa marken sees ikke saa ofte hos os. Det fore- 
kommer antydet ved antemensalet fra Nes kirke. Her afbildes to 
av bildene: Korsopreisningen, og selve korsfæstelsen. En anden 
korsfæstelsesfremstilling fra en latinsk kalender, A. M. 249 d. fol. 
(fig. 8) har det samme unggotiske i Madonnas foldekanter. Calen- 
dariet A. M. 249c fol. har en strengt holdt Madonna (fig. 9). 
Katalogen over arnamagneanske samling sætter manuskriptet helt 
ned til begyndelsen av det 13. aarh. Det har et fortræffelig strengt 
stilpræg, kronen og hele 
vi har her de begyndende 
store folder, saaledes at 
arbeidet vel tilhører den 
periode, som jeg i min bok 
over billedhuggerkunsten 
i Norge under Sverreætten 
kalder unggotikens anden 
stil, altsaa omkring 1250. 
Man vil se at denne frem- 
stilling falder noget ut fra 
de tidligere avbildede sit- 
tende figurer med den bøl- 
gende linjebehandling. Vi 
kommer ind i den noget 
mere arkitektoniske stil 
med bestemtere linjer, en 
stil som vi har ganske godt 
repræsentert i et noget 
senere stadium i antemen- 
salet fra Hammer kirke.*) 
Her foreligger altsaa en 
anden unggotisk indflydelse. Madonnafremstillingen har ogsaa sin 
interesse ved den kunstneriske ordning av forholdet mellem mor og 
barn. Den romanske Madonna har jo barnet høitidelig sittende paa 
morens fang. Paa forskjellige maater søktes at faa mere liv ind og 
likesom at arbeide frem et slags vekselvirkning mellem mor og søn. rå 
Man grep her som saa ofte tilbake paa et gammelt byzantisk motiv 
med barnet likesom krøpet ind i folderne bak morens arm. I byzan- 
tisk kunst utnyttedes dette motiv ofte til et ømt forhold, mens vort — 
Fig. 8. Korsfæstelse fra latinsk Kalender Ua. 
1300. AM. 2490 fol. Port fot 
1) Benprxen: Bergens Museums Aarbog 1905 no. 12. 
anordningen er tidlig. Men 
