yr pre 
1910] Vestnorske hulefund fra ældre jernalder. 19 
skeletter og endelig et ubestemmelig benredskap.") Ingen av disse 
gjenstande bidrar til at belyse spørsmaalet om beboelsens alder. 
Det har sin interesse at GErH. ScHØNING omtaler denne hule og 
nævner en benske som skal være fundet i den.*) Der findes altsaa 
ingen holdepunkter for en datering av beboelseslaget i Stenviks- 
hulen.*) 
1) Oldsaml., Kristiania 17898. Det bestaar av et nogenlunde ret, trindt 
benstykke, 22 cm. langt, but tilglattet i begge ender. 
?) Scmnønines reiser. B. 1 (utrykt). Her hitsættes (efter mskr. i Universi- 
tetsbibliotheket, Kristiania, tilhørende Kildeskriftkommissionen) vedrørende passus. 
(Fortsættelse av den trykte reise til Romsdal og Nordmør. Mskr., p. 117). ,Her 
paa Øen (Averøen) er kun Furu Skov, og den liden og tynd: man beretter her 
det samme, som siges om Skoven paa Gossen og i Bu, at man har brændt den 
af, fordi Røvere havde der deres Tilhold. Bønderne ville beviise dette af et 
Lag Kull eller forbrændt Træe, som de sige at findes allevegne i Marken, under 
den der ovenpaa samlede og tilvoxede Jord. De siges at have især opboldt sig 
i en stor Huule, ovenfor et lidet Vand, ved Gaarden Steinsviikæ, '/, Mil eller 
noget mere norden for Qværnæs. Denne Huule gaaer temmelig dybt ind under 
Biærget, og man har der funden Kull, Been og en liden Skee, gjort af Been, 
som blev mig foræret af Hr. Sørør, nu Residerende Capellan til Tingvoll. Man 
fabulerer, at dette Hull skal &aae tvert igjennem Biærget og den heele Øe til 
en Gaard Tøviik. hvor og saadan Huule sees. En Humd berettes at have giort 
en Spadseer-Tur der igiennem.* 
Angaaende den her nævnte benske som det med henblik paa Skjongskeerne 
vilde hat interesse at kjende, har jeg anstillet undersøkelser for at søke den 
frem. Da ScHønine jo var Rektor ved Sorø Skole og senere Bibliotekar i Kø- 
benhavn, kunde det tænkes at han hadde forært den til en samling der. Til Trond- 
hjem er den, efter hvad K. Ryen med sædvanlig velvilje har meddelt mig, ikke 
kommet. Til Sorø kan den nok være kommet, men maa da være brændt med 
de gamle Akademibygninger i 1813. I København vites intet om saken ved 
Nationalmuseet. Skeen er altsaa gaat tapt. 
3) Menneske- og dyreresterne fra Stenvikshulen blev i sin tid undersøkt av 
CHR. Bozck, som har levert en skriftlig redegjørelse for dem, nu i oldsamlingens 
arkiv, Kristiania. 0. Ryou har imidlertid paaskrevet dette dokument: ,,Brems- 
næshulen”. Dette maa saavidt skjønnes være skedd ved en feiltagelse, idet der 
1 denne sidstnævnte hule ikke fandtes- et eneste menneskeben, og Bozcxs forteg- 
nelse indeholder ikke mindre end 30 menneskeben-bestemmelser. Sandsynligheten 
for at her foreligger en feiltagelse bekræftes ved det forhold at resultatet av 
BENDIXENS gravning i Stenvikshulen netop blev sendt til Kristiania, mens dette 
ikke vites at være sked med materialet fra Bremsnæshulen, som jo ikke indeholdt 
oldsaker. Hvor de av Bozck beskrevne menneskerester befinder sig har jeg ikke 
kunnet bringe paa det rene. Sandsynligvis er de i det zootomiske institut i Kri- 
stiania. Bokcks liste frembyr megen interesse, men er for utførlig til at gjengis 
i sin helhet her. Foruten menneskeben var der okseben og gjeit. 
