Historisk oversigt. 



Gegenbaur (14,15) var den første som systematisk be- 

 gyndte at sammenligne og sammenstille mammarorganerne hos de 

 forskjellige pattedyrordener paa grundlag av undersøkelser gjort av 

 ham selv og andre (Langer, 31 ; Huss, 21 ; K 6 1 1 i k e r, 30). 

 Han imøtegik Huss, som mente at mammarorganerne hos de for- 

 skjellige pattedyrordener var av forskjellig morfologisk værdi, og 

 forsøkte at opstille sin egen teori om sammenhængen mellem disse 

 dannelser. Han hævdet at marsupialiernes mammarapparat 

 var fremkommet ved en videre utvikling av monotremernes mam- 

 marapparat. Fra marsupialierne gik utviklingen i to retninger. 

 Derved fremkom to forskjellige mammarorgantyper, som begge 

 forekom hos placentalierne. Til den ene av typerne henregnedes 

 mammarorganerne hos Primates, Carnivora, Rodentia, Edentata, 

 Elephas, Rhinoceros, Sirenia. Denne type var karakterisert ved at 

 utførselsgangene fra melkekjertlerne ikke forenet sig til en hoved- 

 gang, men utmundet hver for sig. Til den anden type som karak- 

 terisertes ved utmundingen av en enkelt hovedutførselsgang hørte 

 mammarorganerne hos Raminantia, Perissodactyla og Cetacea. 



Denne Gegenbaurs teori bestred Rein (33), som mente 

 at alle mammarorganer blev dannet efter samme plan og kunde 

 sammenstilles om en prototype, nemlig kaninens mammarorgan. 



Kl a at sch (25) forsvarte Gegenbaur mot dette an- 

 grep og bygget videre paa den av Gegenbaur grundlagte teori 

 (25, 26, 27). Ved dette arbeide fik han utformet den Gegen- 

 baur-Klaatsch-ske lære, hvis hovedindhold i korthet var 

 følgende: 



Hos de laveststaaende nulevende pattedyr, monotremerne, 

 dannes der paa et tidlig stadium i hvert individs liv paa hver side 

 av ventralsidens midtlinje en fordypning, mammargrupe, hvori en 

 del secernerende mammarkjertler utmunder. Paa dette stadium blir 

 mammarorganerne staaende hos monotremerne. Denne utvikling 



