Ringkjeden. 13 



man de treflikete; jeg nævner eksempelvis et ornamentbeslag 

 av bronce fra Belseim, Vang i Valdres (fig. 8) ] ), et beslag 

 paa et broncebelte fra Bohuslen 2 ), forskjellige gjenstande fra 

 Vendelgravene i Uppland 3 ), samt skjoldbule 4 ) og to runde spæn- 

 der fra Gotland 5 ). Paa disse gotlandske spænder forekommer 

 det ogsaa som inddelingsmotiv 6 ). Alle de eksempler, som her er 

 nævnt, skriver sig fra det 7de og 8de aarhundrede. 



Ved vikingetidens begyndelse foreligger der altsaa et 

 centralmotiv, som vel egner sig til bearbeidelse. Og her sætter 

 da den anden faktor ind, tilbøi- 

 ligheten til at anvende entrelac- 

 kombinationer, som gjør sig sterkt 

 gjældende paa denne tid. Netop ved 

 overgangen fra folkevandringstid til 

 vikingetid forekommer der saaledes 

 forgrenede, uregelmæssige entrelac- 

 motiver, der utgaar fra dyreorna- 

 mentikken, men ikke længer er karak- 

 teriseret som dyr, idet baade hode 



og lemmer er forsvundet 7 ). Det er 



& 7 Fig. 8. Beslag fra Belseim, 



da ganske naturlig at denne tilbøie- Vang { Valdre s, med tredelt 

 lighet gjør sig gjældende ved be- centralornament. (Eiter foto). 

 handlingen av det her nævnte motiv. 



Allerede disse to faktorer tilsammen vilde kunne gi en 

 naturlig forklaring paa sløifestilen. Men vi maa ogsaa regne 

 med en tredje faktor: den byzantinske ringkjede. Ti likheten 

 mellem fig. 7 og ringkjedens enkelte led er saa stor, at man 

 vanskelig kan tænke sig gjensidig uavhængighet. Vi har her 

 baade den cirkelformede aapning og det over- og underliggende 

 treflikete parti. Da nu ringkjeden, som vi ovenfor har set, 

 maa være kommet hit fra Byzans og saaledes ikke kan være 



») Ab. 1882, s. 180, nr. 208 og fig. 25. Det opføres her feilagtig som 

 irsk, mens Salin i sin Thierornamentik, s. 264, med rette opfører det blandt 

 nordiske arbeider paa grænsen mellem stil II og stil III. 



2 ) Månadsblad 1903—05, fig. 174. 



3 ) Stolpe och Arne: Graffåltet vid Vendel, Stockholm 1912, pl. VII, 

 fig. 2, pl. XX, fig. 1 og 3. 



4 ) Månadsblad 1897, fig. 24, i stil II. 



5 ) Salin 1. c, fig. 213 og 627, den sidste i sen stil III. 



6 ) Salin 1. c, fig. 613 og 614, i sen stil III. 



7 ) Rygh 643. 



