1897] Bæveren i Norge, dens Udbredelse og Levemaade. 7 



I 1698 giver Amtmand Lillienskiold i sit omfangsrige Skrift 

 om Finmarken, „Speculum boreale" 1 ) en forholdsvis udførlig Be- 

 skrivelse af Bæverens Levesæt og Optræden, og et Par korte 

 Bemærkninger om dens Forekomst i denne Landsdel. Det frem- 

 gaar af disse, at allerede dengang var Bæveren begyndt at aftage 

 i Antal, og skal man af de sparsomme Meddelelser, som findes i 

 Skrifter og Handelsberetninger fra dette og ået 18de Aarhundrede, 

 drage nogen Slutning om deres større eller mindre Talrighed, synes 

 det, som om de idethele maa have været temmelig sparsomme. I 

 Løbet af 15 Aar, fra 1774 til 1789, udførtes saaledes fra Finmar- 

 ken idethele blot 13 Bæverskind, eller knapt 1 aarligt. 2 ) 



Nogen sikker Veiledning give disse Meddelelser imidlertid 

 ikke. Dels have Bæverne sandsynligvis været vanskelige at erholde 

 med den Tids Jagtmethoder; dels har deres Forekomst og Leve- 

 sæt kun vakt ringe Opmærksomhed hos Tidens Forfattere. I de 

 tildels udførlige Beretninger fra de forskjellige Landsdele, som 

 (ifølge Ordre fra det Kgl. Danske Cancelli) i 1743 bleve afgivne 

 af Landets Præster og civile Embedsmænd, 3 ) og hvori der paalæg- 

 ges dem (i et bestemt Afsnit) at gjøre Rede for Præstegjældets eller 

 Districtets vilde Dyr, lindes saaledes paafaldende ofte Bæveren helt 

 forbigaaet, selv i Egne, hvor den utvivlsomt har forekommet mer 

 eller mindre talrigt, skjønt de andre større Dyr altid ere om- 

 handlede. 



Sandsynligvis har dog Bæveren paa denne Tid, eller omkring 

 Midten af det 18de Aarhundrede, endnu været udbredt i de fleste 

 af Landets Skovlandskaber saagodtsom langs hele Landets Længde 

 fra Smaalenenes Grændse op til Var angerfj orden. Især har den 

 dog havt Hovedtilhold i Dalførerne i Christiansand Stift, i de indre 

 østlige Skovtrakter søndenfor Dovre, i de fleste indre Partier af 

 Nordland, samt i de sydlige Dalfører af Finmarken, eller idet- 

 hele hovedsagelig i Grændsetracterne mod Sverige og Rusland. 

 Vestkystens nøgne og klippefulde Natur synes derimod mindre at 



J ) Originalen opbevaret paa det Kgl. Bibliotliek i Kjøbenhavn; Afskrift 

 paa Univ. Bibl. i Christiania. 



2 ) Carl Pontoppidan, Det Finmarkske Magazins Samlinger, p. 177. (Kjø- 

 benhavn 1790). 



Til Sammenligning kan vedføies, at ifølge samme Forf. udførtes i samme 

 Tidsrum Skind af 23 Bjørne, 18 Ulve, 21 Eæve, 82 Sæler, 6 Hvalrosser, samt 

 af over 11,000 Hermeliner. 



3 ) Originalerne i KALL'ske Samling i det Kgl. Bibliothek i Kjøbenhavn; 

 Copier i Univ. Bibl. i Christiania („Kildeskriftfondets Samlinger"). 



