1897] Bæveren i Norge, dens Udbredelse og Levemaade. 9 



tet Spor var af, at de nogensinde havde dannet egentlige „Byer" ; 

 dog fandtes endnu talrige Spor efter deres Dæmninger og Huse. 

 Kun i de mest afsidesliggencle Fjelddale og Skovraarker havde 

 Bæveren endnu i ringe Mængde Tilhold, og her blev et og andet 

 Individ aarlig clræbt. Sjelden saaes nu over 2 — 4 Stykker ad 

 Gangen, og. blot 2 — 3 Bævergjelle bleve aarlig solgte. Deres 

 stærke Aftagen har, ifølge Smith, ialfald tildels havt sin Grund i 

 alt for stærk Efterstræbelse ; cle bleve dels skudte, dels lystrede 

 med en Jernpig i de mørke Nætter. 



Smith beskriver de største Hytter med 3 — 4 Alens Gjennem- 

 snit, og med omtrent samme Høicle; af Form lignede de i Hast 

 „en Møgdynge eller Kulmile", og de have saaledes havt sin egent- 

 lige og oprindelige Form, der er forskjellig fra den, som de fleste 

 Bæverhytter i Neclenæs have nu for Tiden. Som en Mærkelighed 

 omtaler enclviclere Smith, at man har fanget en Bæver paa et 

 Fjeld „paa en Mils Afliggenhed fra Våndet" (saaledes et Vandre- 

 Individ). 



Fra det egentlige Østerdalen haves blot de Par ovenfor anførte 

 Angivelser af de specielle Localiteter, som Bæveren har beboet. Men 

 «det er sandsynligt, at den ogsaa her har været hyppig endnu i 

 forrige Aarhundrede; Odalen, eler er Østerdalens sydlige Fortsæt- 

 telse, nævnes saaledes flere Gange som et af dens Hovedtilholdsste- 

 -der, saaledes af Hammer i hans „Fauna Norvegica" 1775 1 ). 



Hvorlænge Bæveren har holdt sig i Trysils og Østerdalens 

 Dalfører, kan ikke med Bestemthecl afgjøres. Det er sandsynligt, 

 at de lidt efter ere forsvundne i Begyndelsen af vort Aarhundrede. 

 Da Melchior i 1834 udgav sin „Danske Stats og Norges Pattedyr", 

 nævnes vistnok fremdeles Solør og Trysil som dens Tilholdstecler, men 

 denne Forfatter støtter sig for Norges Vedkommende hovedsage- 

 ligt blot til ældre Kilder. 



I „Zoologist" for Juni 1880 2 ) omtaler den engelske Reisende 

 ■og Zoolog Mr. Cocks, at han i 1879 erholdt den Underretning, at 

 •der endnu omtr. 1855 blev dræbt en Bæver i Slema, der falder 

 i Osen-Fjord ovenfor Rena. 



Fra Gaardbruger Skavern i Eltedalen (nordre Osen, Trysil) 

 har jeg faaet den Meddelelse, at eler paa hans Gruncl endnu i 1883 



1 ) Hammer' s „Fauna Norvegica, eller Norsk Dyr-Kige"' er et iøvrigt fuld- 

 kommen værdiløst Skrift, der udgjør en critikløs Compilation af ældre Skrifter, 

 opblandet med Forfatterens egne, i Kegelen lidet heldige Bemærkninger. 



2 ) Third Series, Vol. IV., p. 233. 



