68 E. Collett. [No. I 



da Colonierne vare talrigere, og kunde leve mere uforstyrrede, 

 have Bæverne utvivlsomt især havt Tilhold ved stille Skovsøer, og 

 den runde Form var da sandsynligvis den regulære. 



Fra den nu forsvundne Coloni i Trysil i Østerdalen omtaler saa- 

 ledes Smith i 1784, „at den største Hytte i dette District havde 

 været 6 — 8 Fod i Gjennemsnit, og omtrent af samme Høide, samt 

 havde Form omtrent som en Møgdynge eller Kulmile". 1 ) 



Fra Vegaardsheien har jeg ligeledes modtaget den Meddelelse 

 af en ældre, paa Stedet opvoxet Mand, der har været fortrolig 

 med Bæverens Liv siden sin Barndom, at endnu i Femtiaarene 

 vare mange Hytter i dette District tueformige og mandshøie. 



En af disse runde (tueformige) Hytter havde jeg Leilighed 

 til at undersøge Sommeren 1895 ved Vehustjernet i Aamli. (Pl. X). 

 Denne laa frit paa en flad Myr, der grændsede ud mod et lidet Tjern. 

 Ved Myrens fly elende Bred laa Hytten, der lignede en kjæmpemæssig 

 Myretue, et Stykke indenfor Vandkanten; fra Tjernet havde Bæ- 

 verne gravet en liden Vig med trangt Indløb ind mod Hytten, og 

 dette Vandløb fortsatte sig som en Løbegrav halvt rundt Hytten. 

 Lige mod Indløbet af den lille Vig laa Indgangen under Våndet. 



Hytten var fuldstændig symmetrisk, med svagt tilspidset Top - T 

 Høiden var noget over 2 Meter, Omkredsen ved Grunden omtrent 

 14 Meter. 



Den var bygget, som de øvrige, af Jord og Kviste, hvoraf 

 der fandtes mangfoldige Vognlæs; en hel Hob af tildels grove 

 Grene dannede Hyttens Spidse. Paa dens ene Side var dannet en 

 lav Terrasse, der førte fra Vandkanten op halvt rundt Hytten, og; 

 som syntes at være den Vei, ad hvilken de klatre op til Hyttens 

 Top. 



En anden lignende Hytte, der dog paa Grund af den smale 

 Bred ikke var helt kuppelformig, under søgte jeg ved Gaarden Hel- 

 lerslien i Treungen i Juli 1895. Denne Hytte laa ved en liden, af 

 Bæverne selv opdæmmet Myr, og kort ovenfor Dæmningen; den var 

 noget over 2 Meter høi, næsten rund, men var ved sin en Eand 

 støttet til den steile Bred, medens de andre Sider gik brat ned i 

 Våndet, hvor Indgangen befandt sig. 



Dæmningen var opført i 1892; af en ubetydelig Vandpyt havde 

 Bæveren her dannet en liden Sø af et Bøsseskuds Bredde. 

 (Pl. V, og Pl. VI). 



J ) Topogr. Journ. f. Norge H. 21 (udgivet 1797). 



