1897] Bæveren i Norge, dens Udbredelse og Levemaade. 79 



En endnu længere Strækning maa de Individer have tilbagelagt, 

 som i 1891 — 1893 indvandrede til Suldal og Køldal. l ) 



Disse Fjeldvandringer ere ofte skjæbnesvangre for dem. Komme 

 de først ucl af sin Cours, blive de ofte forvirrede, og kunne træffes 

 vandrende midt i Landeveien eller i dennes Nærhed. Mangfoldige 

 Individer ere i Aarenes Løb gaaede til Grunde, medens de ere 

 trufne paa Vandring. 



Vandrelysten er sandsynligvis stærkest hos de yngre, og yttrer 

 sig tidligt. Universitets-Museet eier saaledes et Individ, 2 ) der var 

 fanget i en Fuglefælde i et Par Kilometers Afstand fra nærmeste 

 Vand; dette Individ var knapt halvvoxent. 



Stemme. Bæveren har eiendommelige Lyde, som efter Be- 

 boernes Opgave ikke ligne Lyden af noget andet Dyr. Disse 

 kunne undertiden høres i mørke Aftener og Nætter, medens Bæ- 

 veren er i Virksomhed, og beskrives som lignende en Knurren. 

 Imidlertid synes Bæveren idethele at være usædvanlig taus, og næ- 

 sten ingen af de Grundeiere, til hvem i eg herom har henvendt 

 mig, har nogensinde hørt Bæverens Stemme. 



Den Lyd, som de spæde Unger give fra sig, og som jeg havde 

 Leilighed til at iagttage i Mai 1896, lignede paafaldencle de første 

 klynkende Lyde, som Spædbørn give fra sig. Dog lode de denne 

 Klynken høre idethele blot et Par Gange i de 2 Dage, hvori jeg 

 kunde iagttage dem levende. 



Bliver Bæveren haardt eftersat, hænder det, at den udstøder et 

 eget Skrig; den reiser herunder Halen, ryster sig, og viser Tæn- 

 derne stærkere, end ellers. 



Forplantning. Om Bæverens Yngleforholde hos os har hidtil, 

 saavidt vides, ingen Iagttagelser foreligget, og alle Henvendelser til 

 forskjellige Mæncl om Oplysninger i denne Sag ere blevne besvarede 

 derhen, at der intet kunde meddeles, selv af dem, paa hvis Eiendom 

 Bæverne have havt Tilhold siden umindelige Tider. 



Som tidligere nævnt, undersøgte jeg den 24de Mai 1896 en 

 Hytte paa Aaslandsøen i Aamli, og fandt denne indeholclende et 

 Rede med 3, omtr. 14 Dage gamle Unger. Denne Hyttes Be- 

 liggenhed og Ydre er tidligere beskrevet. 



1 ) Som ovenfor nævnt (p. 9) omtaler Smith i sin Beskrivelse over Trysil 

 Præstegjæld (1787), at en Bæver engang blev fanget der paa Fjeldet i en Mils 

 Afstand fra Yandet. 



2 ) Oprindelig tilhørende den Aall'ske Samling paa Næs Jernværk (ved 

 Tvedestrand), der indkjøbtes af Universitetet i 1884. 



