86 .. &• Collett. [Nb., t 



kun i ringere Grad paaagtet, og Bæverne og deres Færden be- 

 tragtes derfor i det Hele med Ligegyldighed. Krybskytteri er der- 

 for ikke bleven drevet synderligt, idetmindste ikke i den sidste Tid;; 

 og skjønt Loven indtil den senere Tid har hjemlet Grundeieren 

 Adgang til at dræbe 1 Dyr aarligt paa hver særskilt matriculeret 

 Eiendom, synes det, som om denne Adgang idethele kun undtagelses- 

 vis er bleven benyttet. Værdien af Bæveren har længe været saa 

 ringe, at Grundeierne ingen særlig Opfordring have havt til at gjøre 

 den til Gjenstand for Jagt af denne Gruncl. En Mand ved Sigridnæs 

 omtalte saaledes, at han i 1878 havde fundet en død Bæver, som 

 han dog, uagtet den var ganske frisk, havde strax kastet i Elven 

 igjen som formentlig værdiløs. 



Skind af norske Bævere forekomme for Tiden yderst sjelden 

 i Handelen. Et af Landets største Skindhandler-Firmaer oplyser 

 om, at et eller andet saadant kan frembydes engang aarligt eller 

 hvert andet Aar; og disse ere i Regelen i saa daarlig Condition, at 

 Værdien neppe overstiger 5 Kroner. Bævergjellen 1 ) har ligeledes 

 nu ringe Vær di, 2 ) og frembydes saagodtsom aldrig, da den norske 

 Pharmacopoe paabyder, at denne skal være af den americanske Bæver 

 (., Castor mim canaclense"). 



Størst Værdi som Handelsartikel har sandsynligvis vor Bæver 

 for Museerne, af hvilke den er stærkt eftersøgt. 



Jagt. Som Følge af Bæverens' overordentlig store Forsigtig- 

 hed er den vanskelig at efterstræbe. En Fælde eller Snare, der 

 ops ættes i dens Vei, mærker den hurtig, og gjør en lang Omvei 

 for at undgaa den. Lettest kommer man til den i den Tid, da 

 den arbeider paa sin Hytte, om man ved Nattens Frembrud stil-, 

 ler sig paa Vagt i Nærheden af denne. Men denne Jagt udkræ- 

 ver ligesaamegen Taalmodighed, som Forsigtighed. 3 ) 



x ) Angaaende dette Ords Oprindelse skylder jeg Prof. Sophus Bugge føl- 

 gende Meddelelse: 



r B æver gjel (mindre rigtig Bævergjeld), svensk båfvergål, gammelsvensk 

 bævergæl. Dette Ord er laant fra ældre nedertysk bevergél; der lieder i 

 nyhøitysk Biebergeil, og er afledet af det gammeltyske geil eller geile, som 

 betyder Testikel, og som er dannet af Adjektivet geil. I middelhøitysk fore- 

 kommer ogsaa biberhode (af hode Testikel) med Betydning Bævergjel". 



2 ) Ifølge Octroyen af 20de Ang. 1778 var Bævergjel blandt de Varer, 

 som Handelsmændene i Finmarken vare pligtige til at kjøbe af Almnen. Dets. 

 Værdi var dengang af et fuldvoxent Dyr 1 Bd. 32 Skill, (eller omkring 2 Kr.). 



3 ) En Bæverjagt i Aamli er skildret af Docent Feragkn i Norsk Jæger- og; 

 Fisker-Forenings Tidsskr. 20 Aarg. 1891, p. 78. 



