Carl Fred. Kolderup. [No. 9 



har kjørene bestandig faaet benmel og befinder sig nu udmerket. 

 Bergarten er i Ekersunds herred labraclorstene, der enkelte steder 

 kan indeholde adskillige mørke mineraler. 



I Birkrems herred klages paa et par steder i det nordlige 

 over benskjørhed, og bergarterne indeholder her ikke noget apatit, 

 saaledes som det vil fremgaa af mit arbeide: „Die labradorfelse 

 des westlichen Norwegens 1." Længere syd klarer man sig godt, 

 og her sees ogsaa apatit i bergartpreparaterne. Her optræder nu 

 forresten ogsaa endel løsere masser, der ikke kan betragtes som 

 forvitringsmateriale af stedets bergarter, men er komne andetsteds 

 fra. I det store og hele tåget maa det siges, at beiterne i Birk- 

 rem er gode, og derfor sendes ogsaa kjørene fra cle herreder, der 

 har labradorsten til unclergrund, herop om sommeren. 



I Helland har jeg kun havt anledning til et par forespørgsler. 

 Paa cle steeler, hvor jeg har spurgt, optraadte benskjørhed. Berg- 

 arten er mere eller mindre ren labradorsten. 



Til forespørgslerne i Hæskestad knytter der sig adskillig inter- 

 esse. Herredet bestaar af apatitrig monzonit, labradorsten og 

 grundfjeld. Monzonitfeltets nordre grense følger Hæskestaddalen. 

 Nu viser det sig, at paa alle gaarde paa nord og østsiden af dalen 

 optræder benskjørhed (Ollestad, Bjuland, Birkemo, Ufveland o. s. 

 v.), medens den ikke tindes paa gaardene paa den anden side, der 

 ligger paa monzonit. 



Fra Soggendal haves adskillige forespørgsler. Her optræder, 

 saaledes som det vil fremgaa af kartet dels labradorsten og dels 

 mørk biotit- og hypersthenrig norit med betydelig apatitgehalt. 

 Forholdene stillede sig nu her saaledes, at paa gaarde, hvis beiter 

 ligger paa mørk norit (som f. eks. Hauge), merkedes ingen benskjør- 

 hed, medens man paa heiegaarde som Brambo, der ligger paa 

 labradorstenen, var sterkt plaget. Det kan noteres, at ogsaa fol- 

 kene fra de trakter klagede over daarlige ben. 



I Næs og paa Hitterø er der ogsaa gjort endel forespørgsler. 

 Paa Hitterø merkes intet til benskjørhed. Bergarterne er her dels 

 mørk apatitrig norit og dels en mørk labradorsten, der er temme- 

 lig rig paa hypersthen, og hvori man under mikroskopet snart bli- 

 ver opmerksom paa apatit, der enkelte steeler optræder i større af- 

 rundede krystaller. Paa heiegaardene paa det ligeoverfor liggende 

 fastland, hvor renere labradorsten danner undergrunden, plages 

 man svært af benskjørhed. Folkene herfra kommer over til Hit- 

 terø for at faa benaffald til sine kreaturer, og jeg har selv seet 



