1897] Skrabninger i Vaagsfj orden og Ulvesund, ytre Nordfjord. 5 



Vaagsfjorden kaldes den ydre del af den store fjord, som un- 

 der flere navne gjennemskjærer distriktet Nordfjord og deler det i 

 en nordlig og en sydlig del. Den største dybde i fjorden er 150 — 

 200 favne. I den yderste del af Vaagsfjorden, mellem Vombanæs 

 og Hovdanæs og mellem Vaagsberg og Husevaagen er dette dybere 

 parti indskrænket u til en forholdsvis smal rende, som ligger nær- 

 mere det sydlige land, Husevaagøen. Længere inde i fjorden f. 

 eks. mellem Slaaken og Bergnakken eller Matrog og mellem Staam- 

 nen og Vaagenæs indtager fjorddybet omtrent hele fjordens bredde, 

 her styrter landet nemlig steilt ned mod fjorddybet. Bunden be- 

 staar som sædvanlig i v ore dybere fjordpartier af lerslam, som i 

 fjordmundingen er stærkt opblandet med grus og stene. Dyreli- 

 vet er meget rigt. Her har vi flere arter foraminiferer, ochnesoma 

 steenstnipi, aphrodite aculeata, lætmonice filicomis, pectinaria auri- 

 coma og en del andre annelider, forskjellige krustaceer, særlig 

 crangon norvegicus, endvidere fandtes et par eksemplarer af calo- 

 caris macandrei, paa hvilke fandtes den merkelige bryozoe triticella 

 Jcoreni. 



Af echinodermer fandtes: cucumaria hispida, mesoihuria inte- 

 stinalis, stichopus tremulus, antedon tenella, ophiara sarsii og robu- 

 sta, ophiocten sericeum, amphiura florifera, schuaster fragilis, spa- 

 tangus purpureus og brissopsis lyrifera. Af mollusker kan nævnes : 

 pecten aratus og vitreus samt dennes varietet abyssorum, nucula 

 tumidula, portlandia lucida, malletia obtasa, limopsis minuta, car- 

 dium, astarte, nicania, cryptodon, cuspidaria, abra longicallis, cadu- 

 lus, typhlomangelia nivalis, neptunea fusiformis, scaphander puncto- 

 striatus o. s. v. 



Endnu ligere og mere interessant er det dyreliv, som sidder 

 paa de steile fjeldsider, som styrter ned mod dette fjorddyb. Sær- 

 lig gjælder dette svamp- og cølenteratfaunaen. Mest typisk findes 

 denne fauna ved Slaaken og Stegene paa fjordens sydside, hvor 

 man kun nogle faa favne fra land har 100 — 200 favnes dyb. Da 

 skraben her den hele tid føres opover de omtrent lodrette fjeldsi- 

 der, kan man i samme kast faa en høist forskjelligartet fauna. 

 Sammen med rent littorale dyreformer finder vi ægte repræsentan- 

 ter for dybvandsfaunaen saasom lima excavata og phellia abyssi- 

 cola. Svampene naar paa disse bratte skrænter en usædvan- 

 lig størrelse, i saa henseende udmærker særlig geodia sig. Af 

 cølenterater har vi paa de nederste afsatser phellia abyssieola, 



