g James A. Grieg. ]No. 16> 



Bunden bestaar af mudder, som hist og her er opblandet med 

 sand eller bevokset med alger. Faunaen er yderst fattig, jeg fandt 

 kun nogle ascidier, især ciona intistinalis, acera bullata, aporrhais 

 pes pelicani, ophiocoma riiqra, astropecten irregularis og lignende 

 yderst almindelige dyreformer. Længer ud i mundingen af vaagen, 

 mellem Vombanæs og Bergsholmerne, er dybden 10 — 15 favne, 

 ja kan endog gaa ned til 24 favne. Bunden bestaar hovedsagelig^ 

 af død hvid skjælsand, afvekslende enkelte steder med haard bund, 

 som er bevokset med laminarier. Faunaen er af denne grund for- 

 holdsvis fattig om end rigere end inde i bunden af vaagen. Kun 

 paa laminarierne tinder vi en rig fauna af baade enkle og sam- 

 mensatte ascidier, clava squamata og tubularia larynx. Forøvrigt 

 forekommer her nogle pagurider og annelider, ophiopholis aculeata, 

 ophiocoma nigra, ophiura ciliaris og albida, trochus, littorina og 

 nogle andre for skjælsanden karakteristiske former. 



Fra Bergsholmerne, den gruppe holmer, der ligger mellem 

 Bergnakken og Vaagsvaagen, strækker der sig et undervandsplateau 

 ned mod Husevaagsholmerne. Den yderste rand af dette plateau,. 

 Eaaseskallen, ligger omtrent midtfjords og paa 40 — 60 favnes dyb. 

 Baade mod [syd og øst, mod fjorden, styrter plateauet sig steilt 

 ned mod fjorddybet, der her er 100 — 150 favne dybt. Mod vest, 

 mod fjordmundingen og den rende, som fra Vaagsfj orden skjærer 

 sig ind mod Vaagsvaagen, sænker plateauet sig derimod kun gan- 

 ske langsomt. Plateauets ryg bestaar af sand og singel, som paa 

 de grundeste steder, inde ved Bergsholmerne, er bevokset med la- 

 minarier. Faunaen er meget rig. Af mollusker har vi saaledes 

 nogle pectenarter, lima loscombii, venus fasciata og casina, pectu- 

 nculus glycimeris, timoclea ovata, et par cardiumarter, tapes edulis, 

 lucina spinifera og borealis, psammobia tellinella, trochus zizyphi- 

 nus, bela bicarinata, cylichna alba o. s. v. Paa laminarierne toges 

 lamellidoris loveni, triopa claviger, polycera quadrilineata og coryp- 

 hella ruftbranchialis. 



Af echinodermer kan nævnes: antedon petasus, spatangus pur- 

 pureus, ophiura sarsii. albida .[og ciliaris, luidia sarsii, hippasterias 

 phrygia?ia, porania pulvillus o. s. v. Fremdeles fandtes nogle 

 ascidier, annelider, krustaceer, især pagurider. Podocoryne camea 

 var meget almindelig. 



Faunaen paa Raaseskallens styrtninger ud mod fjorden min- 

 der meget om den ved Matrog. Der som her findes hippasterias^ 

 ophiacantha, corella, cynthia, talrige svampe, duva, bolocera, tubala- 



