1897] Skrabninger i Vaagsfjorden og Ulvesund, ytre Nordfjord. 13 



de blevne knuste og løsrevne af den svære søgang, som ved vest- 

 lige vinde staar paa her, og derpaa af strømmen ført ud paa dybet. 

 Længere fra land har vi singel og stene, som ligeledes har et fat- 

 tigt dyreliv. 



Paa sydsiden af fjorden frembyder næst de steile styrtninger 

 ved Slaaken og Stegene, kun det flak, som fra Ramseviknæsset 

 strækker sig østover forbi Gaasholmen, nogen større interesse. Ved 

 Ramseviken ligger flakets yderkant, Ramsevikskallen, 1 ) ca. 300 

 favne fra land; men jo længere østover man kommer, jo mere nær- 

 mer den sig land, ved Gaasholmen er saaledes skraaningerne ned 

 mod fjorddybet allerede at linde i en afstand af ca. 50 favne. 

 Det øverste af flaket, der ligger paa 10 — 30 favnes dyb, er dæk- 

 ket af skjælsand med den for denne karakteristiske fauna. Dyre- 

 livet, især paa skraaningerne ud mod fjorden, er forøvrigt rigt og 

 vekslende. Vi tinder forskjellige svampe, hydroicler, bolocera, duva, 

 annelider, krustaceer, et par pycnogonider, nogle ascidier, crania ano- 

 mala, ivaldheimia cranium, terebrahdina ccqnd serpentis, perten am- 

 tas, tigrinus og opercidaris, lima loscombii, limattda elliptiea og 

 subauricidata, cardium fasciatum, venus fasciata, astarte sidcata, 

 tapes decussata, saxicava ragosa, alvama zetlandica, trivla earopæa, 

 ophiura sarsii og earnea, amphiura securigera og florifera, ophia- 

 cantha abyssicola, ophiotrix fragilis, opMopholis acidcata, pentagona- 

 ster granularis, pteraster militaris, spatangus purpareas, echinocar- 

 dium flavesens, eehinus norvegicus og elegans, antedon petasas, 

 o. s. v. Ved Gaasholmen fandtes flere eksemplarer af cucumaria 

 lactea imellem laminarierødderne. 



Fra Husevaagholmerne vestover langs Hovdenæs fjerner fjord- 

 dybet sig ligeledes noget fra land, saaat vi mellem dette og dybet 

 har et forholdsvis grundt parti, hvis dybde ikke overstiger 20 — 30 

 favne. Det er bedækket med skjælsand og bevokset med lamina- 

 rier. Saavel bundformationen som dyrelivet paa denne strækning 

 ligner det, vi har omkring det paa den anden side af fjorden lig- 

 gende Vombanæs. 



Efter denne oversigt over de faunistiske forholde i Ulvesundet 

 og Vaagsfjorden skal jeg give en udførligere fortegnelse over samt- 

 lige mollusker og echinodermer, som blev indsamlede i dette far- 

 vand. Det øvrige materiale, som blev fundet, er endnu ikke bear- 



J ) Medet for Eamsevikskallen er: Hornelens horn klar af Gaasholmen. 

 Skallen er en meget god fiskeplads. 



