fra den biologiske station. Q\ 



foretoges jevnlig undersøgelser af indholdet i skreimaver. Her an- 

 føres kun et par eksempler. 



16 /z 97. Fra skreimaver, Svolvær. 



dona intestinalis, 



crangon almanni, 



pandalus sp., 



idothea baltica, 



boreophausia inermis, 



tysanoessa neglecta, 



euchæta norvegica, 



parathemisto oblivia, 



paroediceros lynceus, 



hippomedon denticulatus, 



ophiura sarsii, 



modiola modiolus, 



opercula af buccinum, 



underkjæve af fisk. 



29 /3 97. Skreimaver, Reine. 



Buccinum sp., 

 sipho glaber, 

 buccinum undatum, 

 schizopoda (boreophausia), 

 cypridina norvegica, 

 gadus æglefinus (hyse), 

 28 cm. lang. 



Heraf sees, at der findes forskjellige slags dyr i skreimaverne 

 ogsaa i den tid, fisken holder sig under Lofoten. Imidlertid er et 

 stort antal af maverne tomme, men dette behøver ikke at hidrøre 

 fra mangel paa madlyst. Jeg er ialfald tilbøielig til heller at op- 

 fatte det som et tegn paa, at det er smaat om mad. Naar store 

 fiskestimer siger ind over et begrænset bankomraade, skulde det 

 synes, at der formelig maatte ske en ;? afbeitning" af bunden. I 

 Lofoten er det et almindeligt udsagn, at om sommeren findes næsten 

 ikke fisk paa vinterens fiskepladse. Dette bør ikke tåges bog- 

 staveligt, men opfatningen er visselig begrundet i faktiske forhold. 

 Og da ligger det nær at slutte, at den ringe fiskemængde i Lofoten 

 ved sommertid er en omstændighed, som naturlig forklares ved, at 

 havtorsken har spist op størstedelen af maden paa bankerne. 



