Nogen asteriders alder og aarsklasser yi 
Som det vil fremgaa av tabel I blev der av ,Vøringen" paa 
stat. 10 tat 153 Pontaster tenuispinus. Flertallet av dem har en 
skiveradius av 5—12 mm. med et maksimum ved 8—10 mm. 
paa 119 individer eller 77,8" av det samlede antal. Desuten 
er der et individ, som har en skiveradius av 3 mm. Det maa 
tilhøre en anden aarsklasse end den store gruppe. For denne 
opfatning taler yderligere materialet paa stat. 92 og end mere 
, Belgica“-materialet. Mens paa stat. 10 den store gruppe talte 
store individer, er det omvendt paa stat. 92, hvor den har en 
skiveradius av 1—5 mm. med et maksimum paa 13 individer 
ved 3 mm. Desuten er der paa stat. 92 et individ ved 9 mm., 
hvor stat. 10 har sit største maksimum. Mens der saaledes paa 
disse to stationer har været repræsentert to aarsklasser, hvorav 
dog kun den ene var talrik, tyder materialet fra stat. 25 paa at 
der blot har været en klasse, som falder sammen med den store 
gruppe paa stat. 10. Paa stat. 25 er der et maksimum paa 45 
individer ved 7—9 mm., paa stat. 10 var det som nævnt ved 
8—10 mm., en forskjel som alene kan skyldes en sterkere vekst 
paa sidstnævnte lokalitet. 
Som materialet paa ,Vøringen*", stat. 25, bestaar det fra ,Mi- 
chael Sars" 1902, stat. 39, kun av en aarsklasse. Derimot viser 
materialet fra 1910, stat. 102, en saa stor forskjel i størrelse mel- 
lem største individ (skiveradius 16 mm.) og mindste (skiveradius 
7 mm.), at det maa bestaa av to aarsklasser, den ene av samme 
alder som den paa stat. 39, den anden ældre. Materialet paa 
denne lokalitet er forøvrig saa litet differentiert, at det ikke er 
mulig at uttale sig nærmere om aarsklassenes gruppering. 
» Belgica"-materialet viser stor indbyrdes overensstemmelse. 
Der er paa alle fire stationer en stor gruppe med skivediameter 
2—5 mm. og et maksimum ved 3 mm., paa stat. 78 ved 3—4 
mm. Denne gruppe maa tilhøre én aarsklasse. Desuten er der 
en del individer med en skiveradius av over 6 mm. og indtil 
12—13 mm., som maa tilhøre en noget ældre aarsklasse. Som 
det vil sees av materialet fra ,Voringen“ og ,Michael Sars“, er 
der netop inden maalene 6—12 mm. eller 7—13 mm. en aars- 
klasse, som har sit maksimum ved en skiveradius av 8—10 mm. 
eller 7—9 mm. Paa stat. 115 foreligger desuten et individ med 
skiveradius 23 mm. Det maa repræsentere endnu en aarsklasse. 
Paa stat. 115 har der saaledes været tre aarsklasser, av hvilke 
