Nye jernaldersfund paa Vestlandet. 53 
bevokset med stor furu og har i en aarrække været brukt 
som grustak. Ved grustaket var det i haugen blottet store 
snit, som med al tydelighet viste at den var en naturdannelse 
av samme art som selve terrassen. Jeg har ved senere besøk 
paa stedet hat leilighet til fuldt ut at bekræfte rigtigheten av 
Brøggers opfatning av forholdet. 
I haugens østre kant var det anlagt et litet hellebygget 
gravkammer; det laa 45 cm. under den lyngklædte overflate 
og 1,50 m. høiere end haugens fot. Det var 
orienteret nø.—sv. nu noget sammensunket, og 
viste i indvendig maal 1.60 m. længde, indtil 
45 em. bredde og indtil 60 cm. dybde. Bunden 
i graven var haugens grusmasse; alle væggene 
var reiste heller, taket et enkelt lag heller; 
Fig. 65. 1. Oks. 
bare i østenden av graven laa igjen to mindre heller ovenpaa 
takhellen. Det kunde tydelig iagttages hvordan graven var 
nedskaaret i grushaugen, idet fylden over og omkring kisten 
var mørkere og av en anden beskaffenhet end ellers i haugen. 
Snit av haugen med graven indtegnet er gjengit fig. 63. Gra- 
ven var i 25—30 cm. høide fyldt med grus som var kommet 
ned i tidens løp. Alle oldsakene laa paa gravens bund. 
Planen pl. VII viser gravgodset i den stilling det forefandtes 
ved undersøkelsen. I gravens nordre hjørne laa en let spyd- 
spiss (fig. 64) og like til høire for spydet emaljen av en 
mennesketand (2 paa planen) som straks gir sikker bestem- 
melse av gravens orrientering. Helt over paa den andre siden 
