66 Haakon Schetelig. 
spydbladet mister sin betydning, mens samtidig selve odden 
utvikles til en kraftig pig. Særlig i 5te aarh. har vi den fir- 
eggete form, Rygh fig. 
209; i 6te aarh. her- 
sker en utpreget for- 
kjærlighet for at gi 
bladet en dekorativ 
konturlinie (Monte- 
lius, S. Forns. fig. 406, 
fig. 56 her) ved buete 
SMN indsnit midt paa hver 
AN side av bladet. Men 
trods alle forandrin- 
ger i formen er det, 
ar typologisk set, stadig 
an det samme par av 
iy spyd, og dette træk 
i bevæbningen hviler 
paa ubrutt ældre tra- 
Fs SEE 
Spydspiss fundet i la Fra slutten av Ste 
Seine vers Oissel. aarh. kommer en ny- 
Mus. Rouen. het til, nemlig et 
tredje spyd ved siden 
av de to andre; og det er ikke bare et 
spyd mere, men ogsaa et spyd av ny form. 
Som typisk eksempel avbildes her spydene 
fra en grav paa Lien i Raundalen, Voss 
(B. 3675, Ab. 1881, s. 81—82); en slank 
tveegget og en med mothaker har former 
som er almindelige ved det konstante par 
av spyd i graver fra 5te aarh. (fig. 77 og 
78; cf. Bugge, Norges Indskr. med de ældre 
runer III (arkeologiske tidsbestemmelser) 
fig. 110 og 111; fig. 73 og 74 ovenfor) mens 
Fig. 80. 1. det tredje spydet er ganske anderledes, en 
Spydspiss. Søndmør. bred og kort form med kort fal (fig. 79). 
I et gravfund fra tiden omkring 500, fra 
Fjelberg i Søndhordland (B. 3731, Ab. 1881, s. 87) har vi den 
tredje spydspissen i omtrent samme form, bare med tange til — 
