Hj. Negaard. [Nr. 4 



der en senere avhandling om dette emne, men en saadan er ikke 

 fremkommet. 1 ). 



De fund, som kand. Koren medbragte til Bergens museum 

 bestod av 1 jernring, 1 brynesten samt endel spaltede eller tildan- 

 nede ben og horn. 



Christie antok at man her stod likeoverfor sporene efter lan- 

 dets første befolkning, nomadiserende lapper, og denne opfatning 

 var længe den raadende. Tiltrods for sin svake begrundelse blev 

 saaledes teorien optat av P. A. Munch, der i „Det norske folks 

 historie" I uttaler, at Norges oprindelige befolkning maa ha været 

 nomadiserende lapper, der levede paa høifjeldene med sine ren, og 

 han linder støtte herfor ved tilstedeværelsen av de hauger av æld- 

 gamle rensdyrben, som tindes hist og her paa høifjeldet. 



Teorien stod uimotsagt indtil antikvar Nicolaysen i en av- 

 handling i fortidsforeningens aarsberetning for 1857 bestred dens 

 rigtighet. Han linder ingen grund til at tro, at benhaugene og 

 hustomterne skriver sig fra landets urbefolkning, men mener, at de 

 maa være av langt yngre dato. Han tænker sig, at de kan være 

 efterladt av folk av landets nuværende stamme paa deres vandringer 

 fra vest mot øst eller har tjent som bolig for jægere, der har jaget 

 her for skindets skyld. En tredje formodning, som han dog senere 

 opgav, var at de muligens kunde skrive sig fra Stavangerbispens 

 visitatsreiser fra Eidfjord til Hallingdal. 



I 1859 fik Nicolaysen anledning til selv at besøke stedet ved 

 Finsevand og denne reise er utførlig beskrevet i fortidsforeningens 

 aarsberetning for 1860: „Havde jeg," siger han, „tilforn den faste 

 tro, at der heroppe ei vilde træifes levninger av urfolket, saa blev 

 den heller ikke rokket ved hvad jeg nys havde hørt (i samtaler 

 med lokalkjendte folk) og endnu mindre, da jeg kom til stedet og 

 tog hytterne i øiesyn. For det første maatte der have vist sig en 

 langt større forvitring og overgroen, hvis disse hytter skulde gaa 

 op til hin tid eller være mindst 2000 aar gamle. Dernæst er deres 

 form og bygningsmaate væsentlig den samme, som i de nuværende 

 seler." 



Om stedets alder vovet han ikke at uttale sig, men han antok 

 at haugene og hustomterne skyldtes jægere, som tidligere hadde 

 streifet om paa Hardangervidden; saa meget fandt han ialfald sikkert, 



2 ) Se forøvrig herom Øyen: „Nogle træk o. s. v." Bergens museums 

 aarbok 1894—95 nr. IV, pag. 4—8. 



