1911] Dyrelevninger fra de gamle bopladser paa Hardangervidden. 



13 



Nogen skallebrudstykker, av hvilke maalene paa de tre bedst 

 bevarte nedenfor gives, tyder likeledes paa at bopladsrenen ikke 

 har avveket fra den vildren, som i vor tid lever paa Hardanger- 

 vidden. Maalene staar i god overensstemmelse med de av Lonn- 

 berg av skandinaviske ren anførte. Det fremgaar forøvrig saa- 

 vel av Lonnbergs maal som av de her anførte at forholdet 

 mellem de enkelte maal ikke er konstant, men er underkastet store 

 individuelle variationer. Den del av issebenet, som skyter sig ind 



Renskalle fra søndre boplads, Sundt angen, FinSevand. 



mellem pandebenene, har saavel hos ældre bopladsren (fig. 1) som 

 hos den nulevende vildren en firkantet ofte kvadratisk form. 



Avvikende fra de øvrige skaller er et skallebrudstykke av et 

 ganske ungt dyr (fig. 2), antagelig kun 4—5 maaneder gammel. 1 ) 

 Paa det er korteste avstand fra nakkekam til suturen mellem isseben 

 og pandeben større (43 mm.) end hos de to ældre dyr (35 mm. og 



*) Renen føder sidst i mai eller i begyndelsen av juni og allerede i august 

 eller september samme aar faar kalven horn. Disse fældes den følgende vaar 

 (cfr. Lilljeborg: Sveriges og Norges Ryggradsdjur, Dåggdjuren, vol. 2, 1874, 

 p. 831). Undtagelsesvis kan renens yngletid falde saa sent som i september eller 

 3 — 4 maaneder efter normal yngletid (Collett: Bemærkninger vedk. Norges 

 pattedyrfauna 1882—97. Nyt Mag. f. Naturvidensk. vol. 36, 1898, p. 374). 



