10 James A. (irieg. [Nr. 6 



Aphanopus schmidti Sæmundsson 1907. 



Aphanopus schmidti Sæmuxdsson, Vidensk. Meddelelser 1907, pa,»-. 22, tab. 1. 



Oversigt over Islands fiske, pag. 14. 

 Utbredelse: Hcimaey, Vestmannøerne, Island. 



Denne art slutter sig'- nær Aphanopus carbo, de har saaledes begge 

 omtrent samme antal straaler i anal- og dorsalfinnerne ; Aphanopus 

 schmidti har nemlig: D L 36; D 2 55; A 46, mens Aphonopus carbo 

 ifølge Gunther har: A 37 — 39; D> 54; A 45. Jeg skulde derfor 

 anta, at de er synonyme. Hvad der skulde skille disse to arter er 

 at Aphanopus schmidti har skjæl mens den anden art er nøgen. 

 Sæmundsson skriver herom, at han hos A. schmidti fandt tyde- 

 lige merker efter nogen skjæl, som alle var faldno av da han fik 

 fisken til undersøkelse. ,.De lindes i to grupper paa høire side, den 

 ene, efter store skjæl, paa ryggen under den bagerste del af Iste 

 rygfinne og derfra i en skråa dobbeltrække fremad og nedad, den 

 anden, efter smaa skjæl, midt paa siden, ved enden af brystfinnen. 

 Paa venstre side er der som antydet paa af bildningen, kun én gruppe 

 af merker efter store skjæl, ogsaa i skråa dobbelt række, midt un- 

 der Iste rygfinne. De største af merkerne, som alle er omtrent 

 cirkelrunde, ere 9 mm. i tvermaal." Disse merker kan ikke skyl- 

 des avfaldne skjæl. Deres form og anordning taler herimot. Det 

 er likeledes eiendommelig, at der ikke kunde findes et eller andet 

 gjensittende skjæl. Merkerne maa være bibragt fisken utenfra, 

 sandsynligvis av en blæksprut; de smaa merker maa være avtryk 

 efter tentaklernes sugeskaaler, de store efter armenes sugeskaaler. 

 Jeg kan her minde om at paa kaskeloten er fundet rækker av større 

 og mindre runde merker, som skyldes blæksprut og som i høi grad 

 ligner de av Sæmundsson beskrevne merker paa Aphanopus schmidti; 

 kfr. Prince Albert de Monaco: Notes sur un Cachalot 1 ) og 

 Koefoed: Notiser om nordkaper og kaskelot. 2 ) 



Det her omhandlede eksemplar fra Danmarksstrædet stemmer 

 nærmest overens med Aphanopus carbo, og den med denne synonyme 

 Aphanopus schmidti, hvorfor jeg har henført det til denne art, 



Eksemplaret maaler: 



Totallængde fra underkjævens spids 1026 mm. 



Avstand fra underkjævens spids til indsnittet i caudalen 990 „ 



caudalens rot 967 ,. 



analpig 568 „ 





5 ) Bull. Mus. d. Hist. Nat. 1895, no. 8, pag. 305. 

 2 ) Naturen 1905, pag. 54. 



