38 Gunnar Holmsen. [Nr. 9 



I Stordalen findes 2 mindre vand. Det ene av disse, som lig- 

 ger paa vandskillet i 200 meters høide, holdt paa at gaa op 6 

 august, men var endnu tæt dækket av isflak. Flakenes tykkelse 

 kunde ikke maales, da de ikke kunde naaes fra stranden, men 

 ferskvandsisen gjorde ikke indtryk av at være tykkere her paa 

 disse høie bredder end den er paa fjeldvand i Norge, hvor isløs- 

 ningen falder paa samme tid av aaret. 



Den sne, som falder om vinteren, fyker sammen i fonner og 

 skavler. Naar sneløsningen begynder i juli maaned, blir marken 

 først bar og tør der, hvor sneen var føket av. De bare flekker 

 vokser litt efter litt, uten at sneløsningen fører til nogen paafaldende 

 stor dannelse av smeltevand. Nogen flom lægger man saaledes ikke 

 merke til. Imidlertid vil dalene under sneløsningen vise sig omtrent 

 ufremkommelige, idet jordbunden er fuldstændig gjennemfugtet, saa 

 man under vandringen synker i tilknæs i leren. Dalene gjennem- 

 brytes av elve, hvis leie stadig forandres. Først i august maaned 

 tørrer marken saapas ind, at den bærer; men de forgrenede elvesy- 

 stemer lægger fremdeles de samme hindringer i veien for vandreren, 

 som enten maa følge de ubekvemme dalsider eller foreta en ende- 

 løs vadning naar han vil frem. 



I mai og juni er luften tør og klar, og en ikke uvæsentlig del 

 av sneen tæres da væk ved fordunstning. Allerede Keilhau har 

 paa sin reise til Spitsbergen lagt merke til, at marken efter et 

 sneveir ikke blev særlig fugtig da sneen gik væk, og har forklaret 

 dette som en direkte fordunstning av sneen i den tørre luft. Se- 

 nere paa sommeren, i sidste halvdel av juli og i august, blir dage 

 med taake temmelig hyppige, likesom ordinære regnveirsdage ind- 

 træffer. Tildels er regnet sneblandet, men temperaturen gaar dog 

 sjelden under nulpunktet før ut i september, da vinteren holder sit 

 indtog med mørke om nætterne, og blivende nysne paa fjeldsiderne. 

 Om vinteren kan heftige vestlige vinde hændelsesvis bringe lindveir 

 med temperatur over nul. 



6. Snegrænse. 



Et sammenhængende større snedække mangler. Den største 

 snebræ findes i vest, hvor de sedimentære lag grænser mot krystal- 

 linske skifre. I den nordlige del findes mindre, lokale fonner; for- 



