16 Magnus Olsen. [Nr. 11 



„en Hvirvelteen (?), et Legetøi som ellers kaldes Snurrbasse, Snøre- 

 kall el. Sorphøna," og endelig meddeler han, at gand i Halling- 

 dalen brukes „om en høi og mager Karl, en opløben Dreng." 1 ) 

 Fra svenske dialekter kj ender Bjetz (s. 185 b) gander m. „gren på 

 ett trå" (Oland), ganget, g angel (for -del) m. „stor gren på tran," 

 eJcegangel (Bleking). Dette synes at være ordets oprindelige betyd- 

 ning ; men tidlig maa det være blit anvendt om en kjæp eller stav, 

 der bruktes som trolddomsmiddel. I den norrøne litteratur kjendes 

 gandr kun i denne anvendelse; men den oprindelige betydning 

 „stav" kan sluttes av flere gamle navne paa fjorder og sjøer, som 

 aabenbart er dannet til gandr og har hensyn til like, stav-lignende løp. 2 ) 



Det er her ikke stedet til en uttømmende redegjørelse for 

 forekomsten og anvendelsen av ordet gandr (gand-) i den gamle 

 litteratur og de mange sider av overtro og trolddom (seidr), som 

 har berøringer med gandr. Jeg maa nøie mig med at henvise til 

 Fritzner's grundige utredning i (Norsk) Hist. Tidsskr. IV, s. 164 ff., 

 idet jeg av det her samlede materiale kun fremdrar, hvad der kan 

 være av vigtighet for forstaaelsen av un-gandiR i Hugl-indskriften. 



Av de faa steder i den gamle litteratur, hvor gandr forekommer, 

 synes skildringen i Fostbrædra saga (Gislason's utg., 1852), s. 96, 

 særlig oplysende: 



Tordis paa Langanes (i Grønland) bar sig ilde i søvne, og man 

 talte om at vække hende; men hendes søn Bodvar sa: „Lad min 

 mor nyde sin drøm; for det kan hænde, at noget bæres hende 

 fore, som hun vil vite" (ver a md, at pad nakkvat heri fyrir kerlingu, 

 er hon vill vita). Da hun omsider var vaaknet under heftig stønnen 

 (hratt hon mæbiliga ondunni), svarte hun paa sønnens spørsmaal, 

 om noget hadde baarets hende fore: „Vide har jeg faret paa gander 

 i nat, og jeg har nu faat at vite de ting, som jeg ikke visste før" 

 (vida hefi ek gondum rennt i nott, ok em ek nu vis orbin peira Muta, 

 er ek vissa ekki adr). 



Jeg er her enig med Finnur Jonsson 3 ) i, at man maa op fatte 



r ) Desuten findes gand ni. om etslags fisk (= gandarrota, berggylte, Sønd- 

 hordland). Ogsaa gand „trolddom"' kjendes fra norske dialekter. 



2 ) Se Fritzner, (Norsk) Hist, Tidsskr. IV, s. 164 f., 0. Eygh: Norske 

 Gaardnavne („NG. U ) I, s. 212, II, s. 235, Norske Elvenavne s. 63 f., Norske 

 Fjordnavne (i „ Studier tilegnede C. R. Unger") s. 38, A. Kjær, NG-." VI, s. 

 111, 191. 



3 ) frjår ritgjordir, sendar og tileinkadar Påli Melsted (Kjøbenhavn 1892) 

 s. 23. 



