18 Magnus Olsen. [Nr. 11 



Det adjektiv -gandiR, som foreligger i ungandiR, har efter sin 

 dannelse enten betydet „som har med gand at gjøre" eller „som 

 ikke er utsat for eller kan rammes av gand." Den sidste, passiviske 

 betydning synes at fortjene fortrinet; ungandiR med betydningen 

 „som ikke kan rammes av gand (gand-ridt, gand-ridende 

 kvindelige væsener)" har fra det senere sprog paralleler i dannelser 

 som ueldr „som ikke har været utsat for ild" (om jårnketill), usekr 

 „ uskyldig, fri for ansvar eller straf." 



Likesom disse oprindelige ia- (ja-Jst&mmer er utgaat fra en 

 nominativ paa -iR f kan man ogsaa for ungandiR (oldn. *ugendr) 

 forutsætte< en form med kort -i-: denne endelse har sikkert 

 -mariR, oldn. mærr „ berømt", paa Torsbjerg-dopskoen, som er en 

 gammel i-stamme (got. mers). Men man har ikke midler til at av- 

 gjøre, om dette sammenfald i nominativ ental hankjøn av oprindelige 

 ?a-stammer og i-stammer allerede har fundet sted i den tidlige ur- 

 nordiske periode, som Hugl-indskriften aabenbart tilhører. 1 ) Det er 

 saaledes ikke udelukket, at ungandiR gjengir en uttaleform un-gandiR 

 (jfr. gotiske adjektiver som ivilpeis, oldn. villr, aufteis, oldn. audr), 

 om denne antagelse end maa synes at ligge fjernere. I substantiv- 

 bøiningen, hvor saa meget paa dette omraade er usikkert, kan man 

 ikke finde trygge holdepunkter for spørsmaalets løsning. 2 ) 



Om oprindelsen til oldn. gandr hersker der uenighet blandt 

 etymologerne, idet nogen mener, at dette er en sammensætning mecl 

 partiklen ga-, mens andre betragter gandr som en oprindelig ger- 

 mansk stamme * ganda-. 



A. Kock 3 ) og Wadstein 4 ) har uavhængig av hinanden foreslaat 

 at opfatte gandr som *ga-ivandaR, hvis sidste led da skal være 

 væsentlig identisk med oldn. vondt m. „kjæp". Herimot kan dog 

 fra betydningens side gjøres den indvending, at *ga-ioandaR vel 

 ikke vilde bety andet end „som har (er utstyret med) en vondr 

 eller stav," ikke ret og slet „stav"; jfr. got. gasMhs „ som har sko 

 paa," gaguds zvoz$r t <; (egentlig: som har Gud i hjertet). Dertil 

 kommer nu ogsaa indvendinger av formel art. Paa Hugl-indskriftens 

 tid kunde neppe *ga-wand- være sammendraget til gand- (jfr. 



J ) Om nidskriftens tid vil bli talt særskilt i det følgende. 



2 ) De substantiviske -i(j)a- stammer er sidst behandlet av J. Janko i Sbornik 

 filologicky I (Prag 1910) s. 235 ff. 



3 ) Arkiv f. nord. filel. XI, s. 344 f., XXVII, s. 118. 



4 ) Indogerm. Forschungen V, s. 30, Beitrage zur Gesch. d. deutschen Sprache 

 XXII, s. 115. Til Wadstein har Uhlenbeck smst. s. 543 sluttet sig. 



