1911] En indskrift med ældre rimer fra Huglen i Søndhordland 19 



frawaradaR Mojebro, med usammendraget -awa-j. Desuten vilde 

 det ikke være rimelig at anta, at der til grund for det avledede 

 adjektiv -gandiR laa et sammensat ord. 



Den sidste av disse indvendinger kan ogsaa gjøres mot Bigge's 

 forslag. 1 ) at gandr er opstaat av *ga-andaR „den med aande eller 

 aand (oldn. ond) begavede." Forøvrig synes mig utgangspunktet 

 for denne forklaring uholdbart i real henseende. Gandr betegner 

 fra først av ikke „aand" men ; ,kjæp, stav", saaledes som ordets 

 anvendelse i norske og svenske dialekter viser. Gaar man ut fra 

 dette som ordets oprindelige betydning, frembyr der sig en fuldt 

 tilfredsstillende etymologisk forklaring, naar man blot betragter gandr 

 som et usammensat ord, hvilket nu Hugl-indskriften synes at fastslaa. 



En saadan etymologi av gandr (germansk stamme Y ganda-) 

 er, saavidt vites, først fremsat av E. Hellquist, 2 ) som sammenstiller 

 gandr med oldindisk hdnmi „slaar, jager", gr. ^vw „slaar", oldn. 

 gadr, giinnr f. „kamp" o. s. v.; jfr. for betydningsutviklingen gr. 

 xov-oc „stang, stake", til y.v>-:^ „stikker". Senere har E. Lidén 3 ) 

 gjenfundet ordet gandr i en litet avvikende form i oldirsk geind f. 

 (av *gendi-) „kile", gæl. geinn ,,a wedge, cuneus" og har frem- 

 deles gjort opmerksom paa oldind. ghana- „knuttel, keule", oldslav. 

 f (do, russ. z v alo „ brodd, egg paa en kniv eller øks" (urslav. *gendlo-, 

 med væsentlig samme suffiks som svensk ganget, ganget [for -del] 

 „stor gren"). Endelig har Patbubåny 4 ) fra armenisk tilføiet fin 

 „stok" (hvortil ogsaa fnfem „dræper, tilintetgjør." 5 ) 



Sidst i indskriften følger tre ufuldstændig bevarede staver med 

 høist usikre spor av kvister, da stenens overflate her er sterkt for- 

 vitret. Derefter har der efter dr. Kolderup's beregning været rum 

 til en indridsning paa ca. 20 cm. 



Som allerede nævnt, foreligger ved de tre staver ved ind- 



J ) AarbOger for nord. Oldkynd. 1895, s. 132. Tiltraadt av E. Mogk. German. 

 Mythologie 2 (i PauFs (Irundriss III) s. 403. 



2 ) Etymologische Bemerkuno-en (Redo^orelse f. allm. larov. i Gefle 1892—93), 

 s. V f. 



3 ) Bezzenbergers Beitrage XXI, s. 98 f. 



4 ) Knhn's Zeitschrift XXXVII. s. 427 f. 



5 ) Hellquist's og- Lidén's etymologi er tiltraadt av Falk og Torp i deres 

 etymologiske ordbøker; i den tyske bearbeidelse av disses ordbok tindes utførlige 

 litteraturhenvisninger, som jeg har kunnet dra mig' til nytte. 



