KONGL. SVENSKA VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 4. N:O 7. 19 
för? Vanterni.. soi. 0,1 | för Sommaren ...... mellan 0,2 och 0,3 
PR VÄTE. LAN mellan: 0,5. och 056 |N Hösten .u...c. 5 » ORON 053 
SÄTE Ok RN Nad aa mellan Of och 0f,2. 
Detta ses omedelbart af tabell III, uti hvilken felens anordning är meddelad. 
Då publicerandet af tabellen I har till ändamål att lemna ett observationsmaterial 
för jemförelser och undersökningar af mångfaldigt slag, kan det ej vara min afsigt att 
här diskutera innehållet af denna tabell och ännu mindre att sammanfatta resultaten 
af alla de data, som deri meddelas. Exempelvis vill jag dock behandla de i sista af- 
delningen af tabellen upptagna drstemperaturerna och ordna de särskilda åren efter 
den högre eller lägre medeltemperatur de visat. För detta ändamål har jag be- 
räknat differenserna mellan årstemperaturerna för hvarje ort och dess i sista raden af 
tabell II införda normala årstemperatur. Värdet på dessa differenser varierar naturligtvis 
från den ena orten till den andra, ehuru i allmänhet icke synnerligen mycket. Tager 
man medium af motsvarande differenser för alla de Svenska stationerna, så får man ett 
tal, som angifver huru mycket ett bestämdt års temperatur öfverstigit (+) eller under- 
stigit (—) den normala årstemperaturen i medeltal för hela landet. I följande tabell 
äro de år, af hvilka perioden utgöres, ordnade efter aftagande värden på nämde dif- 
ferenser. 
Varma år Kalla år 
, temp. | 
1863 + 1,52 1870 — 0,34 
LIT? + 1,43 1862 — 0? ,48 
1859") + 1,14 | 1860 — 0,69 
1868 + 142 1864 — 0?” ,74 
1861 + 0,4 1871 = 
1869 + 0?,35 1867 EEG 
1865 + 0”,07 
1866 + 0,06 | 
Vill man närmare undersöka huru öfverskottet eller bristen för ett särskildt år 
fördelar sig på olika områden i landet, så torde beskaffenheten af denna fördelning 
lättast falla i ögonen, om man beräknar med ofvanstående analoga differenser för ett 
D , [>] 
. . . . . . -. . 2 . ” . 
visst antal distrikt, i hvilka landet blifvit indeldt”). Bibehåller man exempelvis den 
distriktindelning, som jag förr användt i ett arbete med titel »Nederbördsmängden i 
HD? mt) fa 
Sverige, härledd ur de vid statens meteorologiska stationer under åren 1860—1872 ut- 
[ol] S 
!) För denna årgång äro stationernas antal mycket mindre än för de öfriga, till följd hvaraf temperatur- 
öfverskottet + 1",14 ej är synnerligen säkert. ; 
2) Detta medför ock den fördelen, att inflytelser af mera lokal natur bortelimineras, och detta desto full- 
ständigare, ju större antalet stationer är inom hvarje distrikt. 
