KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. I4. N:0O 7. AL 
1863. Ovanligt varmt år med temligen lika temperatur-öfverskott i hela iandet. Högsta värmen i de Norr- 
ländska provinserna. Något större värmeöfverskott i det inre af mellersta och södra Sverige än på 
kusterna. 
1872. Mycket varmt år. I det allra närmaste lika stort värmeöfverskott i alla delar af landet. Varmast 
i Svealand och på dess ostkust. 
1868. Varmt år, särdeles 1 det inre af Götaland. Märkbart kallare i de Norrländska provinserna. 
1861. Betydliga olikheter i värmens fördelning öfver landet. Varmast norrut. Temperaturöfverskottet till- 
tager från öster till vester i mellersta och södra Sverige. 
1869. Temperaturen är öfver normalvärdet i hela landet, dock ej synnerligen mycket. Öfverskottet är 
störst i Norrbottens län samt större på Ostersjökusten än i det inre och på vestkusten. Olik- 
heterna äro dock ganska små. 
1865. Ett nästan fullkomligt normalt år med ovanligt små skiljaktigheter mellan landets olika delar. 
1866. Normalt år i Svealand. Kallare än vanligt i Norrland och värmeöfverskott i hela Götaland, störst 
vid dess Östersjökust. 
1870. Temperaturen aftager mot söder. Dessutom kallare i det inre än på kusterna. Endast i Norrland 
öfverstiger temperaturen den normala. 
1862. Ett temligen kallt år öfver hela landet. Olikheten i de olika distrikten obetydlig. Något kallare 
vid Östersjökusten än inne i landet och vid vestkusten. 
1860. Stora skiljaktigheter mellan de särskilda landsdelarna. I Norrbottens län är temperaturen normal. 
Kölden ökas mot vester, äfven i hela Götaland. 
1864. Ganska kallt år i hela landet. Kallast i Norrland. TI öfriga delar af landet är kölden jemnt för- 
delad. 
1871. Mycket kallt år med föga olikheter i olika delar af landet. Kallast i södra delen af Norrland. 
1867. Ovanligt kallt år med betydliga temperatur-olikheter. Kölden starkast i NO, hvarifrån den märkbart 
aftager i sydvestlig riktning. 
Genom de i tabell IV meddelade differenserna kunna vi vidare erhålla en före- 
ställning om storleken af de variationer, som pläga förekomma i årstemperaturen i 
olika trakter af landet. Under antagande att sannolikheten af ett visst öfverskott i 
årstemperaturen är lika stor med sannolikheten af en brist af samma numeriska storlek, 
kunna vi nemligen betrakta de i tabell IV upptagna afvikelserna såsom tillfälliga och 
finna då, om vi på dem tillämpa de i »Minsta qvadratmetoden» för beräkning af »ob- 
servationernas sannolika fel» bevisade lagar, den sannolika afvikelsen från normala års- 
temperaturen för hvarje af de sju distrikten. För nu ifrågavarande händelse har man 
V A2 
r'=0,6745 ped 5 
om r betecknar »sannolika felet», d de i tabell IV meddelade differenserna och m deras 
antal, som är 13. Genom räkningens utförande erhåller man de i följande tabell V 
inskrifna värden på r eiler årstemperaturens sannolika afvikelse från mnormalvärdet, d. 
v. s. den afvikelse, som lika så ofta öfverskrides, som den icke uppnås. 
Talen i andra kolumnen, som upptager. värdena på r, gifva vid handen, att års- 
temperaturen är mera variabel i de nordliga än i de sydliga distrikten. Men tillika 
ser man i Götaland en ringa, men icke desto mindre tydlig, olikhet i distriktens för- 
K, Vet. Ak. Handl. Bd. 14. N:o 7. : 4 
