SA af temperaturens dagliga variation i medeltal af längre perioder, såsom 
månader, årstider eller år, kan bestämmas på tvenne olika sätt. Antingen kombinerar 
man till ett medeltal de för hvarje dag inom perioden funna differenserna mellan den 
högsta och lägsta temperaturen, ett förfaringssätt, som endast då kan användas, när 
temperaturextremerna blifvit direkt observerade t. ex. med maximi- och minimi-ter- 
mometrar, eller ock härleder man ur talrika observationer under dygnet en för perioden 
i medeltal gällande daglig variation (grafiskt framstäld genom en kurva med tiden 
och temperaturen till koordinater) och uttager ur densamma de största och minsta 
värdena, hvilkas differens slutligen angifver den sökta amplituden. Emedan vi i det föl- 
jande behöfva strängt skilja dessa tvenne slag af daglig förändring från hvaranda, kalla 
vi den förra »den operiodiska» och den senare »den periodiska dagliga variationen», hvilka 
epitet synas oss lämpligen kunna beteckna den väsentliga åtskilnaden dem emellan, 
som består deruti, att den senare har sina extremer på bestämda tider af dygnet, 
medan så icke är förhållandet med den förra. 
Äldre meteorologer hafva visserligen fäst uppmärksamheten vid de olika resultat, 
som erhållas, om den dagliga variationen beräknas på det ena eller andra sättet, men 
de synas mig ej hafva tillräckligen betonat denna åtskillnad. ScHouw underskattade 
uppenbarligen dess betydelse. Sedan han') angifvit årsvärdet af den periodiska dag- 
liga variationen ur de bekanta BREwstER'ska observationerna 1 Fort Leith till 3”,4u O., 
jemför han detta värde med årsmediet af den operiodiska variation, som HowARrRD be- 
räknat ur tio-åriga observationer i London och funnit uppgå till 67,31 C. i sjelfva 
staden och 87,55 C. på landsbygden utanför staden. Han yttrar härvid följande: »Frei- 
lich wird der wahre Spielraum etwas grösser, als der Wärme-Unterschied zwischen der 
wärmsten und kältesten Stunde, weil Minimum und Maximum nicht immer auf dieselbe 
Stunde treffen, sondern bisweilen auch auf die benachbarten: allein dieser Umstand 
könnte doch nur eine unbedeutende Wirkung haben und unmöglich verursachen, dass 
der wahre Spielraum doppelt so gross sein sollte, als der Unterschied der wärmsten 
und kältesten Stunde.» Såsom ses af detta citat, ansåg han, att den operiodiska ampli- 
tuden vore det rätta måttet på temperaturens dagliga förändring samt att den perio- 
diska ej borde gifva ett väsentligen derifrån afvikande värde. Ej heller Kämtz har 
konsequent genomfört ifrågavarande åtskilnad. I den tabell öfver dagliga temperatur- 
1) ScHovw, Beiträge zur vergleichenden Klimatologie. 1. Hft. p. 124-125, 
