4 RUBENSON, TEMPERATURENS DAGLIGA VARIATION. 
variationens amplitud, som han till största delen efter ScHouw i sin lärobok”) med- 
delar, förekomma orter sammanblandade, för hvilka beräkningen blifvit verkstäld på 
de tvenne olika sätten. Detta synes mig följa af det, som ScHouw med afseende på 
beräkningsmetoden anför”). Att Kämtz emellertid i principen skilde de båda meto- 
derna, framgår af hans försök att ur de observerade temperaturextremerna härleda 
den periodiska variationen”), hvilken han, i motsats mot ScHouw, ansåg såsom det 
sannaste uttrycket för den dagliga förändringen '). 
Temperaturens dagliga variation, man må taga detta uttryck i hvilken af de 
två nämda betydelserna man behagar, utgör ett icke ovigtigt moment i en orts eller 
trakts klimat. Undersökningar af Kämtz och andra hafva ådagalagt, att detta ele- 
ment varierar icke endast med årstiden utan äfven med ortens mer eller mindre 
kontinentala läge samt höjd öfver hafvet. Framför allt framträder en stor skilj- 
aktighet i värdet på denna qvantitet och dess årliga förändringar mellan konti- 
nentala och maritima orter, och man torde kunna med skäl antaga, att en af de för- 
nämsta karakterer, hvarigenom dessa motsatta klimattyper skilja sig från hvarandra, 
är den, som hemtas från temperaturens olika föränderlighet under dygnet. Men detta 
oaktadt är den dagliga variationen föga känd. Få äro de orter, för hvilka man med 
säkerhet kan angifva dess medelstorlek under årets särskilda månader, och speciella 
undersökningar öfver detta elements förhållanden i olika delar af ett land eller större 
område förekomma endast ytterst sparsamt inom den meteorologiska literaturen”). 
Skälet härtill torde böra sökas dels i den omständigheten, att de brukliga termome- 
trograferna (maximi- och minimi-termometrarna) äro temligen svårskötta och lätt 
1) Kämtz: Lehrbuch der Meteorologie II. p. 11. ScHouw: Beiträge zur vergleichenden Klimatologie, 
1. Hft. p. 130. 
2) ScHouw 1. e. 
3) Kämrtz: Lehrbuch der Meteorologie I. p. 88. Om denna metod blifva vi längre ned i tillfälle att 
något utförligare yttra oss. 
1) Kämrz: 1. c. pe 87. — För en fullständig karakteristik af klimatet erfordras kännedomen af såväl 
den periodiska, som den operiodiska dagliga variationen, hvilka väl, såsom längre fram skall visas, under vissa om- 
ständigheter kunna ur hvarandra härledas, men icke desto mindre representera tvenne skilda klimatiska elementer. 
Man synes mig derföre ej ens vara berättigad att uppställa den frågan, huruvida den ena eller andra af dessa 
qvantiteter på ett noggrannare sätt uttrycker storleken af den förändring temperaturen under dygnet undergår. 
5) Med undantag af JELINEKS med stor omsorg genomförda arbete »Ueber die tägliehen Aenderungen der 
Temperatur nach den Beobachtungen der meteorologischen Stationen in Oesterreich» (Denkschriften der Math. 
Naturw. Classe der Kais. Akad. d. Wissensch. XXVII. 1866) och en i samma riktning nyligen utgifven skrift 
af G. HELÉMAN med titel: »Die täglichen Veränderungen der Temperatur der Atmosphäre in Norddeutschland», 
känner jag icke någon publikation med särskild uppgift att utröna dagliga variationens beskaffenhet i olika 
delar af ett större landområde. Dovr's beräkningar af dagliga variationen i »Abhandlungen der K. Akad. d. 
Wiss.. 1846 och 1856, hvilka jemväl finnas intagna i E. EB. Schmids »Lehrbuch der Meteorologie» grunda sig 
visserligen på talrika iakttagelser under dyguet på en mängd orter. Men dessa ligga spridda öfver hela jord- 
klotet, en omständighet, som förhindrar hvarje försök att skilja det normala från det tillfälliga eller lokala. 
För öfrigt är uppgiften i alla de arbeten, som behandla dagliga variationen, icke särskildt den, att finna stor- 
leken af detta meteorologiska element, utan snarare att bestämma den tid på dygnet, då maximi-, minimi- och 
medeltemperaturerna inträffa, samt att söka reduktionsvärden, förmedelst hvilka man sättes i stånd att ur ob- 
servationer på bestämda tider af dygnet härleda sanna dagsmedia. 
