KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. l4. N:o |I0. 5 
råka i olag, i synnerhet i händerna på mindre vana observatörer, samt icke sällan 
genom ovarsam behandling sönderslås, hvaraf följden blifvit, att observations-serier 
oftast efter några års fortvaro måst afbrytas, eller att så stora luckor i dem uppstått, 
att säkra medeltal ej kunnat ur dem härledas, dels ock deruti, att så täta observa- 
tioner, som erfordras för bestämmandet af den periodiska variationen, icke kunna 
utföras på andra än 1:a ordningens stationer eller vid observatorier, hvarest tillräcklig 
personal och tillräckliga penningemedel förefinnas för verkställandet af så besvärliga 
och kostsamma observationsserier. 
Hvad vårt land beträffar, så finnas något längre observationsserier öfver maximi- 
och minimi-temperaturerna endast från följande 15 orter, nemligen Kalmar, Halmstad, 
Wexiö, Wisby, Göteborg, Westervik, Skara, Linköping, Stockholm, Westerås, Upsala, 
Falun, Östersund och Haparanda. Ehuru detta antal ej kan sägas vara tillräckligt för 
att karakterisera landets olika delar i afseende på den operiodiska dagliga variationen, 
har jag dock lagt dessa serier till grund för en beräkning af detta meteorologiska ele- 
ment, hvilken finnes meddelad längre fram 1 denna uppsats. Visserligen hafva termo- 
metrografer äfven blifvit på andra stationer använda, men af skäl, som jag nyss an- 
fört, hafva de ej ledt till erhållande af ett tillräckligen rikhaltigt material, för att 
derpå kunna grunda en vetenskaplig undersökning. 
Att åter på direkt väg härleda den periodiska variationens storlek i olika delar 
af landet, dertill saknas allt material. Vi ega nämligen blott en enda station af 1:sta 
ordningen, Upsala Observatorium, och få naturligtvis icke anse de värden, vi på denna 
ort finna, såsom gällande för alla andra orter i riket. Under sådana förhållanden åter- 
står icke någon annan utväg, om man icke för närvarande skall helt och hållet afstå 
från försöket att lära känna denna vigtiga faktor i klimatet, än att på indirekt väg 
söka bestämma densamma. Ett försök i denna riktning syntes mig dock endast i det 
fall löna mödan, om den metod, som dervid begagnades, vore användbar för alla våra 
stationer. Ty äfven om en sådan metod 1 qvantitativt afseende ej gåfve fullt exakta” 
värden, endast dess noggranhet var tillräckligt stor för att låta de rätta qvalitativa 
olikheterna framträda, skulle dock de förnämsta lagarna för detta elements variationer 
i tid och rum visa sig i slutresultaten. 
Den af mig använda indirekta metoden att finna den periodiska dagliga variationen 
är följande. Sedan jag förskaffat mig definitiva månadsmedia särskildt för hvar och 
en af de tre vid våra meteorologiska stationer kl. 8 f. m., 2 e. m. och 9 e. m. an- 
stälda observationer, subtraherar jag medeltalet af morgon- och qvällsobservationerna 
från middagsobservationen och multiplicerar den sålunda uppkomna differensen med en 
faktor, som är olika stor för olika månader, men konstant för alla orter. Uttrycket 
på den dagliga variationens amplitud blifver således, om densamma betecknas med v och 
de vid observationstiderna funna temperaturerna såsom vanligt betecknas med de mot 
dem svarande Romerska siffrorna 
ES E CR kuttgg 
