16 RUBENSON, TEMPERATURENS DAGLIGA VARIATION. 
maximum i dagliga variationens amplitud, utan att det i sydligare trakter ensamt före- 
kommande sommarmaximum derigenom utplånas. ”Tillvaron af detta vårmaximum har 
undgått Kämtz's uppmärksamhet, ehuru det tydligen gifver sig tillkänna i de af honom 
publicerade talen såväl från Enontekis som från Jemtland. Till bekräftelse af det nu 
sagda skola vi i följande tabell V efter Kämtz reproducera dessa båda serier. För att 
underlätta en jemförelse, som längre ned skall verkställas, har jag i samma tabell intagit 
de i tabell IV för Östersund erhållna värden. 
TABELL V. 
Dagliga variationens amplitud i norra Sverige (efter Kämtz Lehrbuch II. pag. 19). (Cels.) 
| | RT 
| Månad His et | PST | Ostersund 
| 
JAMNAAT I. EST EA 4,96 | 2,10 | 1,00 
Hebrnatil. ssd tror dd Ar SE 4,96 4,74 3,54 
Maya door re STERN ISA 7,16 8,37 7,16 
A Pra. > LE FASO SR ER SARA 5,40 7,24 7,41 
Mi8J]: 33200 sas RR 3,91 8,36 7,95 
[114 1) VR en sr Bet 4,03 9,54 5,57 
IuTal. 40 TNT. 4,56 7,70 THAT 
|dugpstäler sten. Cale fa 4,06 7,20 7,26 
; Sepfemibeb oss drpo-sesssäer 4,53 6,17 5,40 
Oktober om sg RN Arg 4,93 3,80 d,41 
Növember. oroa 4,43 2.10 1,16 
| December. 5,16 ER 0,37 | 
Om man också på grund af ofvan anförda skäl måste anse talen från Enontekis 
under sommaren vanstälda genom den oriktiga beräkningsmetoden, kann dock minsk- 
ningen i värde från 7,16 till 5”,40 mellan Mars och April svårligen derur härledas, 
hvartill kommer, att TÖRNSTENS siffror, som icke äro behäftade med något dylikt fel, 
otvetydigt bevisa tillvaron af Mars-maximet i Jemtland. Det är att beklaga, att ÄNG- 
STRÖM icke publicerat värden för mer än två sommar- och två vintermånader, så att 
ur hans arbete ingen konklusion kan dragas med afseende på vårmaximets förekomst 
i Enontekis. 
Talen i tabell IV förete stora olikheter i den dagliga variationens absoluta värde 
under samma månad för olika orter, hufvudsakligen beroende af dessas mer eller mindre 
kontinentala läge. Vill man derföre undersöka, om äfven skiljaktigheter förefinnas 
mellan större delar af landet, måste man till medeltal kombinera värden för ett så 
stort antal orter, att dessa lokala inverkningar blifva i resultaten omärkliga. Jag har 
till detta ändamål indelat landet från söder till norr i 6 zoner, hvilka jag betecknat 
med Romerska siffror, och hvilkas utsträckning ses af tabell IV, i hvilkens första 
kolumn zonernas ordningsnummer finnas upptagna vid sidan af motsvarande obser- 
