6 C. A. WESTERLUND, SIBIRIENS LAND- OCH SÖTVATTEN-MOLLUSKER. 
12—20 mm. — Denna art, som icke är LInngEs complanatus (hvilken är Pl. fontana 
Flem.) utan PI. umbilicatus Mill., finnes på Afrikas nordkust samt» hela Europa upp 
till Arkangelsk och Ural. 
Pl. albus Mull. i vidsträcktaste mening (emedan till denna äfven räknas Pl. regu- 
laris Hartm., Gyraulus lemniscatus Hartm., Pl. deformis Hartm. och P1. sibiricus Dunker'). 
— Barnaul, Beresov och Kirensk. 
Pl. contortus Mill. — Barnaul, Beresov, Irkutsk. 
Pl. vortez Mull. — Barnaul. 
>Pl., leucostoma Mich. — Barnaul. Testa depressa, supra vix concava, subtus 
plana; anfractibus 6 tardissime acerescentibus, supra semiteretibus, subtus planiusculis, 
extremo vix latiore, deorsum obtuse carinato; apertura subrotundata, subangulata; pe- 
ristomate leviter albo-labiato (Midd.); diam. 5—6 mm. — Denna snäcka (Pl. rotun- 
datus Poir.) har stor utbredning, men är ofta förvexlad med Pl. spirorbis. Den är 
funnen ferstädes i Algier, i Europas flesta länder upp till Island samt 60—61” i Norge, 
Sverige, Finland och vestra Ryssland. 
PI. mitidus Mull”). — Irkutsk enl. StEMASCHKO'”). Dess utbredning sträcker sig 
från mellersta Spanien och norra Italien till upp emot 61” i Norge och Finland. 
"Limneus (Gulnaria) Gebleri Midd. — Barnaul. Testa rimato-perforata, ampul- 
lacea, gibbosa, solidiore, calcarea; spira laterali, involuta; apertura maxima, ampliata, 
ovato-rotundata, ultra spiram supra expensa, peristomate percontinuo, supra reflexo 
aut subreflexo; anfr. 2'/, ad 3; altit. (exempl. max.) 31, latit. 27 mm., long. apert. 31, 
lät; "22 
L. avuricularius LL. — Beresov, Nertschinsk, Barnaul, Öfre Tunguska och Kirensk. 
L. ovatus Drp. och L. vulgaris Pfr., från både norra och södra Sibirien. 
L. stagnalis L. — Barnaul, Berasov och Irkutsk; från Kirensk genom SIEMASCHKO. 
L. palustris Mull. — Barnaul och Irkutsk. | 
L, truncatulus Mill. — Barnaul, Irkutsk (Siem.), Tomsk (Kryn.). 
TLL. leucostomus Poir. — Irkutsk (Siemaschko). 
Physa hypnorum Drap. — Falehuddasjön i Taymurlandet (73'/;” n. lat.), Barnaul. 
— Var. depressior Midd. OWindungen nur 5, statt 6, letzte Windung bauchiger und 
minder lang»). 
1) Denna Planorbis beskrifves af DUNKER i The Annals and Magazine of Natural History, second series, 
Vol. II. 1848. p. 454 sålunda: »'Testa parva, tenui, pallide cornea, subtilissime striata, supra planiusenla, medio 
impressa, infra concavu; anfractibus 3!/, ovatis, modiee crescentibus, sutura distineta divisis; apertura obliqua, 
ovata. Diam. 2, alt. 1/,”. Plan. albo affinis, sed colore et capillis deficientibus diversus», -MIpDENDORFF 
anser »mit grösster Sicherheit» att denna snäcka är en ung PI albus och så omfattande, som han tager det 
sednare namnet, har han tvifvelsutan rätt. Det är helt visst en ung Pl. borealis Lovén. (Pl. areticus Möll.?) 
2) Testa nitidissima, rufa, supra convexa, medio non impressa, spira sat lata, depressa, subtus plano- 
concava, umbilicata; anfr. 4 celeriter acerescentes, ultimus amplior, supra convexus, extus sat preruptus, deorsum 
obtuse angulatus, subtus planus, a margine umbilicum versus declivus: sutura non marginata; apertura per- 
obliqua, deflexa, late cordata, fauce bis lamellis ternis coaretata, margince exteriore forte areuato; diam. 5—6 mm. 
(Fauna moll. Su., Norv. & Dan. p. 406 et Malak. BI. XXIII. p. 117.) 
3) Bull. de la Classe phys.-matem. de F'Acad, des Sc. de St. Pétersb. 1849. Tme. VII. p. 231. 
