104 C. A. WESTERLUND, SIBIRIENS LAND- OCH SÖTVATTEN-MOLLUSKER. 
ningarnes inbördes förhållande, mynningform, den framtill starkt uppstigande sömmen, den nästan 
lika med föregående breda sista vindningen o. s. v. (Om P. genesii får jag hänvisa till Verh. des 
zool.-bot. Vereins in Wien 1856 p. 122 och Fauna moll. Su., Norv. & Dan. p. 253.) 
Limn&ea stagnalis Lin. var. raphidia BouRre. 
É &e : : | ; 
Testa gracilis, elongato-conica, pallida, tenuis, spira subulata, quam apertura sepe multo 
longior; anfractus, etiam ultimus, elongati, planulati; apertura oblongo-ovata; spec. max. sibir. 
long. 39, diam. 14 mm., apert. long. 19, diam. 10, spira long. 22 mm. 
Limnea raphidia BourG. Amén. malac. II. (1860) p. 184, t. 18, f. 6, 7; KOBELT, Malakolog. BI. 18, 
; FA AR 
Limnea subula PARR. in sched. 
Limnea stagnalis LiN. var. subulata WestTERL. Fauna Moll. Su., Norv. & Dan. (1871) p. 314, nec Lim- 
nea subulata DUNCKER ap. KöstErR (1862). Mexiko. 
Denna nu i Sibirien funna Limneaform är förut med säkerhet blott bekant från 
Dalmatien, Danmark och Kristianstadtrakten i Sverige. Med så vidsträckt utbredning 
är det dock icke möjligt att den kan vara i så hög grad lokal, utan finnes den tvifvels- 
utan på många andra ställen, isynnerhet i norra Tyskland (oaktadt dess vatten redan 
anses väl undersökta), emedan den öfverallt synes inskränkt till låglandet. CrEssin, 
som i sin Deutsche Exk. Moll. Fanna (1876) p. 353 för närmare efterforsknings skuld 
upptagit denna ännu icke i Tyskland funna form och adopterat det namn jag i Fauna 
moll. Su. &c. gifvit densamma, säger: »L. subulata ist nicht identisch mit L. raphidia 
BourG. (Amun. 2, p. 185, t. 18, f. 6—8), welche nach der citirten Abbildung eine sub- 
scaläre Monstruosität zu sein scheint, die aber wahrscheinlich zu der vorstehenden 
Form gehört.» Detta gäller blott om en af BoURrGUuIGNATS figurer, som han ock fram- 
ställer såsom en formförändring af L. raphidia, hvaremot hufvudfiguren angifver den 
normalt bildade snäckan. 
Physa (7?) genigma WESTERL. nov. sp. 
Testa subrimata, elongato-ovata, obtusa, levis, pallide cornea, solida; anfr. 5'/2, con- 
vexiusculi, forte acerescentes, ultimus penultimo antice paullo latior, penultinwus antepenultimo 
duplo latior, antice ventricosus; apertura truncato-ovalis, quam spira brevior; anguste luteo- 
labiata, intus lactea, pariete aperturali obliquo, peristoma margine exteriore recto, leviter cur- 
vato, columellari duplo breviore, plicatim reflexo. 
Long. 6, diam. 2'/; mm., long. apertur2& 2'/s, spire 3'/s mm. 
Beskrifning: Skalet visar en mycket fin nafvelspringa bakom den tillbakavikna 
spindelkanten, har en utdraget äggrund form, är trubbigt, slätt, blekt hornfärgadt och 
fast; vindningarne äro 5'/s, något konvexa, mycket hastigt tilltagande, så att den tredje 
i ordningen är dubbelt smalare än den nästsiste och denne ofvanför mynningens ytter- 
kant är något smalare än den siste, som hastigt aftager i bredd mot skalets högra 
sida, hvarjemte den nästsiste vindningen är framtill, ofvan mynningen, starkt bukig; 
mynningen har nedtill oval form och är upptill ofvan midten något snedt tvärhuggen . 
RR —— 
